ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 374, 2011-03-28 09:30

דוד רותם: בוקר טוב, רבותי, חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 60).

דוד רותם: יש בחירות בזמן הקרוב?

סיגל קוגוט: להיפך, רוצים לתקן את זה לא בזמן בחירות.

אורלי עדס: מאז שהגשנו את ההצעה הזאת לראשונה היו, נדמה לי, שתי מערכות בחירות.

דוד רותם: גברתי היועצת המשפטית, נתחיל לקרוא את החוק, כדי שנוכל לגמור אותו.

סיגל קוגוט: "1.

סיגל קוגוט: בחוק הבחירות לכנסת [נוסח משולב], התשכ"ט–1969‏ (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 12(ב), בסופו יבוא "יושב ראש הוועדה וסגניו רשאים לצרף אזור קלפי מיוחד כאמור לאזור קלפי אחר באותו יישוב, לא יאוחר מהיום ה-31 שלפני יום הבחירות, גם אם רשומים בו 100 בוחרים או יותר, והודעה על כך תפורסם כפי שיחליטו".

סיגל קוגוט: הכוונה כאן היא לצרף אזור קלפי מיוחד לאזור קלפי אחר.

סיגל קוגוט: סעיף 12(ב) קבוע כי לבעלי הזכות לבחור, שאין להם מען מפורט במרשם האוכלוסין, אלא רק הם רשומים בשם יישוב, ייקבע אזור קלפי מיוחד.

סיגל קוגוט: אבל לפעמים יש מעט מאוד מצביעים בקלפי הזאת, ולכן מוצע כאן לאפשר לצרף אותה לקלפי אחרת באותו יישוב, גם אם בסך הכול יהיו יותר מ-100 בוחרים.

סיגל קוגוט: זה לשם הנוחות, ושלא תהיה סתם קלפי שמגיעים אליה מעט מאוד אנשים.

סיגל קוגוט: לא היתה התנגדות לסעיף הזה.

סיגל קוגוט: תיקון סעיף 25.

סיגל קוגוט: זו הצעה שביקשה מאתנו ארבל אסטרחן רק כתיקון טכני, כדי שיהיה ברור מי מודיע הודעות לרשומות, שלא בכל פעם יצטרכו לרוץ להחתים את יושב-ראש הכנסת, כשיש שינויים בהרכב הסיעתי.

סיגל קוגוט: "2. "(1) בסעיף (ב), בסופו יבוא "הודעה על באי כוח הסיעות וממלאי מקומם ועל כל שינוי בהם, תפורסם ברשומות מטעם הכנסת ותימסר ליושב ראש הוועדה המרכזית".

סיגל קוגוט: " זה גם הפקידות.

סיגל קוגוט: כשכתוב מטעם הכנסת, זה לא חייב להיות יושב-ראש הכנסת.

דוד רותם: זה יכול להיות המנכ"ל?

סיגל קוגוט: לא המנכ"ל, ארבל אסטרחן.

סיגל קוגוט: תיקון סעיף 57

דוד רותם: זו טעות.

דוד רותם: היה צריך להתחיל יותר מאוחר במקום שאנשים ישנו פה כל הלילה כדי שב-06:00 ייקחו מספר.

אורלי עדס: מדובר על היום השני, כשממילא מתחילים אחר-הצהרים.

דוד רותם: הייתי מתחיל יותר מאוחר וגומר.

דוד רותם: יש סיעות שלוקח להן זמן עד שהן חותמות על ההסכמים ועד שהן גומרות את הרשימה.

סיגל קוגוט: עד כדי כך?

דורית ואג: יש כאלה שמגיעים קבוע בשעה 23:55.

דוד רותם: יש כאלה שנכנסים לחדר ועושים את זה בחדר.

דוד רותם: זה גם טקס יפה ב-24:00 למסור - - -

זה טקס, בואו נגיד כך.

דוד רותם: יש כאלה שמגיעים ראשונים, אני מקפיד להגיע ראשון.

דורית ואג: אף-על-פי שיש להם אות.

דוד רותם: - - - אף-על-פי שיש לי אות.

דוד רותם: יש בעיות?

דוד רותם: לא, אין בעיות בנושא.

אורי מקלב: הוקדם בשעתיים?

דוד רותם: תהיה יותר רגוע עוד שעתיים.

אורי מקלב: - - - בהסכם הקואליציוני - - -

דוד רותם: תהיה במצב שכבר ב-22:00 תדע שהגישו את השם שלך, הכול טוב, ואתה לא צריך לחכות עוד שעתיים.

אורי מקלב: לא צריך להיות במתח עד 24:00.

דוד רותם: בדיוק.

דוד רותם: לא צריך להוציא לאנשים את הנשמה.

אורי מקלב: אפשר להקדים יותר.

אורי מקלב: למה דווקא ל-22:00?

אורי מקלב: אפשר ב-20:00 בערב.

דוד רותם: אנחנו מתחשבים ברצונות יושבת-ראש ועדת הבחירות המרכזית, זה מה שהיא הציעה, ואנחנו תמיד מקבלים את עמדתה של שופטת בית המשפט העליון... הלאה.

סיגל קוגוט: "(2) אחרי סעיף קטן (ט1) יבוא: "(ט2) ברשימת מועמדים המוגשת לוועדת הבחירות לפי סעיף זה לא יופיע כל שינוי כמפורט להלן: החלפת מועמד פלוני במועמד אחר, מחיקה או הוספה של שם מועמד, שינוי סדר רישומו של מועמד ברשימה או שינוי המספר הסידורי שליד שם המועמד.

סיגל קוגוט: "

דוד רותם: הלאה.

עכשיו יש סדרה של סעיפים שגם משנים מועדים.

הקדמה של כל המועדים בכמה ימים, חוץ מההחלטה של פסק הדין של בית המשפט בעניין פסילת מועמדים, שזה פחות, כל היתר מפחיתים בחמישה ימים את המועדים.

את כל התהליך, שמותנה אחד בשני, מקדימים בחמישה ימים.

סעיף 4 מצטרף לסעיף של הליקויים שאינם ניתנים לתיקון.

זה מבהיר שהליקויים האלה שקודם פורטו, שמחליפים את השמות ואת המספרים הסידוריים של המועמדים, אלה ליקויים שאינם ניתנים לתיקון.

דוד רותם: מתי?

דוד רותם: לא ניתן לתיקון אחרי המועד.

דוד רותם: הרי כשאני בא עם רשימה מקושקשת - - -

סיגל קוגוט: אתם אומרים לו על המקום: תביא רשימה נקייה?

דוד רותם: קודם כול הרי מגיעים לדלפק ומציגים את הרשימה, ואז עוברים עליה.

אורלי עדס: היא עוברת בדיקה ראשונית.

דוד רותם: אם יש תיקון, אז אומרים: אדוני, אתה לא יכול להגיש את הרשימה הזאת, תלך הביתה, תתקן אותה.

סיגל קוגוט: אתם עושים את זה או שאתם מקבלים ואחר-כך אומרים לו שאי-אפשר לתקן?

אורלי עדס: אנחנו משתדלים, מה שניתן, לתקן במקום, ובוודאי אם זה משהו מהותי שעשוי לפסול את הרשימה - -

אומרים לו שהוא יביא משהו נקי?

אורלי עדס: - - כי עוד יש להם זמן, ובמיוחד אם הם באו ביום הראשון, אז יש עוד אפשרות לתקן.

אורלי עדס: גם אם הם באו בשעה האחרונה יש עוד אפשרות לתקן.

דוד רותם: אני זוכר שהיתה פעם שהייתי סגן יושב-ראש ועדת הבחירות המרכזית והגיע מישהו שרצה להגיש מועמדות לראשות ממשלה.

דוד רותם: הוא הביא אתו קלסרים עם חתימות וראינו על פניו שהחתימות האלה דומות מאוד.

דוד רותם: לקחנו אותו החוצה ואמרנו לו: לך תחתים עשרה חברי כנסת ותגיש את הרשימה שלך, ואכן הוא חזר והגיש רשימה כזאת.

דוד רותם: הלאה.

סיגל קוגוט: 6.

סיגל קוגוט: בסעיף 63א לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א), במקום "מהיום ה-25" יבוא "מהיום ה-30"; – זה הקדמת המועדים – (2) בסעיף קטן (ה), במקום "מהיום ה-19" יבוא "מהיום ה-23".

סיגל קוגוט: "

אורי מקלב: למה דווקא ארבעה ימים?

סיגל קוגוט: זה הפסק דין.

סיגל קוגוט: הקדמת המועדים זה בעניין הרשימות.

סיגל קוגוט: כדי שיהיה לוועדה המרכזית מספיק זמן להשלים את ההכנות, הם רצו לגמור את הבדיקה.

אורי מקלב: הכול איחרו בחמישה ימים, למה דווקא כשיש 19 איחרו בארבעה ימים?

זה פסק הדין של בית המשפט.

אורי מקלב: השאלה, האם מישהו לא ידע לעשות חשבון ש-19 ועוד 5 זה - - -

סיגל קוגוט: נתנו לבית המשפט עוד יום אחד לגמור את פסקי הדין.

דוד רותם: בבית המשפט זה מסובך, אלה דיונים משפטיים כבדים.

סיגל קוגוט: עוד יום אחד לא לישון בלילה, שיכתבו.

סיגל קוגוט: סעיף 68א זה לגבי קלפיות של אנשים המוגבלים בניידות.

סיגל קוגוט: "8.

סיגל קוגוט: בסעיף 68א לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (ג1) יבוא: "(ג2) היו במתחם אחד מספר מקומות קלפי שכל אחד מהם יש בו ואליו סידורי גישה והצבעה מתאימים לאנשים המוגבלים בניידות, רשאי יושב ראש הוועדה המרכזית לקבוע כי רק אחד ממקומות הקלפי שבמתחם ייקבע כקלפי לפי הוראות סעיף זה; לעניין זה, "מתחם" – מבנה או מספר מבנים הסמוכים זה לזה.

סיגל קוגוט: " כאן הכוונה היתה שמאחר שיש ממילא - - -

דוד רותם: אם יש בית ספר - - -

סיגל קוגוט: שיש לו כמה מבנים - - -

דורית ואג: כמה כיתות.

אם יש כמה קלפיות.

אורי מקלב: אשכול של קלפיות.

סיגל קוגוט: ממילא רוצים שרוב הקלפיות יהיו נגישות בלי קשר, לא רק בשביל אנשים המוגבלים בניידות פורמלית, אלא לכל אדם.

סיגל קוגוט: אנשים מבוגרים, למה שיהיה קשה להם להצביע?

סיגל קוגוט: צריך מעטפות כפולות בקלפיות האלה, ולכן רוצים לרכז את זה, אם זה לא מכביד.

סיגל קוגוט: אז, זה נהנה וזה אינו חסר.

סיגל קוגוט: מאחר שאנחנו כבר מדברים, אני רוצה לעורר משהו מהדיון הקודם.

סיגל קוגוט: בדיון הקודם עלתה הסוגיה של אנשים, ואפילו שדרנים, שקוראים ברדיו לאנשים להתחזות לאנשים המוגבלים בניידות, מאחר שהחוק בסך הכול בוטח בציבור שמי שבא ואומר שהוא מוגבל בניידות הוא אכן כזה.

סיגל קוגוט: היו כל מיני רעיונות איך אפשר שהמחוקק יאמר משהו על התופעה הזאת של אנשים שמתחזים.

סיגל קוגוט: בדיון הקודם חברי הכנסת, וגם הארגונים של אנשים המוגבלים בניידות, לא רצו שהמלחמה של המחוקק בתופעה הזאת תהיה באמצעות הכבדה על הציבור שהוא מוגבל בניידות, שהוא יצטרך להביא תעודות או שיצמידו אותו למקום הקלפי שלו כמו כל אדם אחר, מאחר שטענו שאדם המוגבל בניידות קשה לו יותר להתנייד, ואם הוא נמצא במקרה ביום הבחירות במקום אחר, זו הכבדה קשה מדי לבקש מ לחזור למקום הקלפי שלו, שלא כמו אדם רגיל שיכול לנסוע.

סיגל קוגוט: עם זאת, הוועדה אמרה שהיא תהיה מוכנה לשקול רעיונות אחרים כדי שהתופעה הזאת לא תפשה בציבור ושאנשים יתחזו לאנשים המוגבלים בניידות, וחשבנו להציע לוועדה לדיון את הרעיון הבא – אם בא אדם לקלפי, והוא רוצה להצביע בקלפי, כי הוא אדם המוגבל בניידות, הוא יחתום על טופס בקלפי "אני אדם המוגבל בניידות", ומי שכותב טופס כוזב, זו תהיה עבירה פלילית.

סיגל קוגוט: הוועדה תוכל לפטור.

סיגל קוגוט: זה לא מכביד וזה לא מחייב הצגת תעודה או הצגת אישור, אבל מי שיש לו תעודה כלשהי, או מי שניכר לעין שהוא אדם המוגבל בניידות אפשר יהיה גם אותו לפטור מזה.

סיגל קוגוט: דא עקא, כל אדם אחר – אם באה חבורת סטודנטים מאילת, שהם יחתמו.

דוד רותם: את רוצה להגיד לי שיש אנשים שמוכנים להתחזות לנכה כדי להצביע בקלפי ...

סיגל קוגוט: הם מוכנים להתחזות, כי היום לא נדרש מהם כלום אלא רק לעמוד בקלפי.

סיגל קוגוט: אם הם יצטרכו לחתום שהם מוגבלים בניידות, וזו עבירה, והם הסטודנטים לרפואה שיעיפו אותם אחר-כך מהפקולטה, הם לא יעשו את זה.

סיגל קוגוט: זה הכול.

דוד רותם: אני הייתי מתבייש להתחזות לנכה.

יש אנשים שקוראים ברדיו לעם ישראל לבוא ולהתחזות לנכים, וכנראה האינטגריטי שלהם לא מעוררת בהם בושה בעניין הזה.

השאלה, מה המחוקק רוצה לעשות עם זה.

עביר ג'ובראן: קודם כול, רק אתמול ידענו שהולכת לעלות ההערה הזאת.

עביר ג'ובראן: ראוי שיתקיים דיון בפורום רחב יותר שבו יהיה נציגים של אנשים עם מוגבלויות.

דורית ואג: הם הוזמנו.

דוד רותם: אני פה.

עביר ג'ובראן: אנחנו לא הוזמנו.

סיגל קוגוט: מה הבעיה בהצעה הזאת?

עביר ג'ובראן: אני אומרת את זה ברוח טובה.

מה הבעיה?

עביר ג'ובראן: הבעיה היא שאנחנו לא רק מדברים על אנשים עם מוגבלות בניידות, אנחנו מדברים גם על אנשים שיש להם למשל לקות ראייה.

סיגל קוגוט: הסעיף מדבר על מוגבלות בניידות.

עביר ג'ובראן: היום יש תקנות נגישות השירות, ובתקנות האלה גם דנים בעניין של נגישות קלפי, ועלה העניין הזה של מה התיעוד הנדרש על מנת להנגיש קלפי לאדם עם מוגבלות.

עביר ג'ובראן: אני חושבת שראוי לקיים את הדיון הזה אחרי שדנים בתקנות שהתייחסו לעניין של הקלפי.

סיגל קוגוט: זה לא קשור.

סיגל קוגוט: כל הזמן מתקנים את חוקי הבחירות.

סיגל קוגוט: מה שחשוב לוועדת הבחירות, שלא יתקנו אותם דקה לפני הבחירות, כי אז היא כבר לא יכולה להתארגן.

סיגל קוגוט: את רואה שרוב התיקונים פה הם תיקונים יחסית טכניים.

סיגל קוגוט: זה לא אומר שאין שורה של נושאים כבדים ורציניים בדיני הבחירות, ואחד מהם, וזה עלה גם בכנסות קודמות, שארגון בזכות וארגונים אחרים אמרו שההנגשה לא מספקת, וצריכים כתב ברייל.

סיגל קוגוט: זה לא קשור, מאחר שיש לנו סעיף עכשיו שמדבר על קלפי לאנשים המוגבלים בניידות.

סיגל קוגוט: לצערנו הרב, יש כאלה שלא מציק להם לבוא ולהגיד שהם מוגבלים בניידות כדי להצביע, המחוקק רוצה שרק אנשים שבאמת זכאים לזה ייהנו מההטבה.

עביר ג'ובראן: נעשה דיון נפרד על הסוגיה הזאת.

דוד רותם: לא נעשה דיון נפרד, היום אנחנו נגמור את זה - -

אפשר לעשות דיון נפרד, אבל זה לא קשור לזה.

דוד רותם: - - זה לא קשור לעניין הזה.

סיגל קוגוט: אם מנגישים קלפי לא רק לאנשים המוגבלים בניידות, אלא לאנשים שאינם רואים, זה לא דיון שקשור אך ורק לזה.

עביר ג'ובראן: העניין של התיעוד ידון בתקנות השירות.

עביר ג'ובראן: אני מציע ללמוד מה יהיה שם, איזה סוג תיעוד דורשים שם.

בינתיים אנחנו לא דורשים תיעוד.

עביר ג'ובראן: גם בחתימה על הטופס הזה, יש חדירה לפרטיות.

מה החדירה לפרטיות?

דוד רותם: אדם הציג את עצמו כמוגבל בניידות.

דוד רותם: צריך לטעון טענות, אבל שיהיו רציניות.

דוד רותם: אני לא מבין, כאשר אדם בא לקלפי ואומר "אני מוגבל בניידות, תנו לי להצביע", איזו חדירה לפרטיות יש?

עביר ג'ובראן: הוא צריך לחתום על טופס.

דוד רותם: אם הוא מציג את עצמו בעל-פה זו לא חדירה לפרטיות - - -

סיגל קוגוט: בעל-פה הוא גם חייב להגיד שהוא מוגבל בניידות.

דוד רותם: הוא חייב להגיד שהוא מוגבל בניידות, אז אני רוצה שייתן לי את זה בפתק.

אילת פישמן: הפרטים של אותו מצביע, ממילא נרשמים בפרוטוקול, הוא לא אדם אנונימי.

סיגל קוגוט: הוא חייב להגיד את זה כדי לקבל מעטפה כפולה, אז הוא יחתום על טופס.

עביר ג'ובראן: איזה סוג של עבירה?

עביר ג'ובראן: מה זו עבירה פלילית?

דוד רותם: עבירה פלילית שמי שמרמה ילך לבית הסוהר.

עביר ג'ובראן: אני חוזרת.

עביר ג'ובראן: אני רואה שזה לא מקובל, אבל מדובר בסעיף מאוד-מאוד חשוב לאנשים עם מוגבלויות, אני לא יכולה לייצג כאן את כולם.

דוד רותם: על מי את מגינה עכשיו?

דוד רותם: אני רוצה להבין.

עביר ג'ובראן: על אנשים עם מוגבלויות.

דוד רותם: אני רוצה להבין, את מגינה עכשיו על אנשים שמוגבלים בניידות?

דוד רותם: להם אין בעיה, הם יחתמו על הטופס, ולהם אין משפט, כי הם מוגבלים בניידות.

דוד רותם: את עכשיו מגינה על הרמאים.

עביר ג'ובראן: אני לא מגינה על רמאים, אני שואלת האם זו הדרך הכי נכונה.

דוד רותם: זו הדרך היחידה.

דוד רותם: יש לך דרך אחרת?

סיגל קוגוט: זו הדרך שמתעסקת עם הרמאים ולא עם האנשים עם מוגבלות.

סיגל קוגוט: דרך אחרת היא להצמיד את מקום הקלפי לאדם, כמו הכלל הרגיל, או לבקש תעודה, והיא מטילה נטל על אדם עם מוגבלות.

סיגל קוגוט: לעומת זאת, הטופס לא מטיל נטל עודף על האדם המוגבל בניידות.

אורלי עדס: גם אנחנו, כמובן, בעד צמצום התופעה של שימוש לרעה בזכות הזאת להצביע בקלפיות למוגבלים בניידות, ולכן בקדנציה הקודמת, בהצעה המקורית, כדי לצמצם את התופעה, הצענו שניתן יהיה להצביע בקלפיות למוגבלים בניידות רק בתחום היישוב שבו אתה מתגורר.

דוד רותם: לא.

אורלי עדס: בהצעה הזאת יש סוג של הטלת אחריות על מזכיר ועדת הקלפי, שהוא יחליט אם לפטור אדם מסוים מלחתום על ההצהרה או לא.

אורלי עדס: עם זה יש לנו בעיה.

סיגל קוגוט: שכולם יחתמו, שיחתים גם אדם על כסא גלגלים.

סיגל קוגוט: אין לי בעיה.

דוד רותם: יחתמו כולם.

אורלי עדס: עם זה יש לנו בעיה.

אילת פישמן: זה להטיל איזו אחריות.

דוד רותם: חס ושלום, אני לא מטיל אחריות על אף אחד.

דוד רותם: אי-אפשר להטיל אחריות על מזכיר ועדת קלפי.

דוד רותם: מה פתאום שנטיל עליו אחריות?

סיגל קוגוט: יש עליו אחריות לא מועטה, אז אם הוא רואה אדם עם גבס והוא רוצה לפטור אותו מהטופס, זה כל כך נורא?

אורלי עדס: זה קצת בעייתי לשים אותו כשופט אם אדם מוגבל או לא מוגבל.

סיגל קוגוט: לא שופט, רק מי שבא על קביים.

סיגל קוגוט: הוא אומר: אני אחתים אותו עכשיו על טופס?

סיגל קוגוט: אני רואה בעיניים שלי.

סיגל קוגוט: זה רק לפטור אדם כדי שלא תהיה סיטואציה מגוחכת, אבל אם אתם רוצים, שכולם יחתמו.

סיגל קוגוט: אין בעיה.

אורלי עדס: זה יעורר בעיה בקלפי.

אורלי עדס: זה עשוי לעורר ויכוחים עם מצביעים.

אהוד שיל"ת: האם קיומו של טופס כזה בידי ועדת הבחירות, קיומם של טפסים חתומים, מחייב את ועדת הבחירות לבדוק את נכונותם?

לא.

דוד רותם: בחלק מהמקרים – כן.

דוד רותם: אתה שואל אותי?

דוד רותם: בוודאי, כי אחרת אני לא מוסיף את הסעיף הזה.

דוד רותם: אם לכם לא אכפת שכולם מרמים, אז שימשיכו לרמות.

אם אתם מעבירים למשטרה 200 טפסים כאלה - - -

דוד רותם: סליחה.

דוד רותם: אם הכוונה היא שאנשים יחתמו כדי לטרטר לאנשים את השכל, דווקא למוגבלים בניידות, ואחר-כך לא תעשו עם זה כלום ותזרקו את זה, אז לא.

דוד רותם: אני זוכר את אותו יום בחירות שאותו שדרן דיבר, והנשיאה בייניש שהיתה אז יושבת-ראש ועדת הבחירות כעסה בצורה נוראית.

דוד רותם: אם אתם לא מתכוונים לעשות עם זה כלום, אני לא מתקן את הסעיף הזה.

דוד רותם: תשאירו אותו כמות שהוא, שכולם ירמו אתכם.

אהוד שיל"ת: זה מחייב אותנו לפעולה, צריך לכתוב מה, איך.

אהוד שיל"ת: האם להעביר את כל הטפסים לבדיקה?

סיגל קוגוט: המשטרה פותחת בחקירה, לא צריך לכתוב שאתם מעבירים ראיות למשטרה.

דוד רותם: כשהיו הבחירות הישירות לראשות הממשלה היה צריך 50,000 חתימות או 75,000?

אהוד שיל"ת: 50,000.

דוד רותם: אני לא זוכר שהיה שם סעיף שאם כל הטפסים חתומים באותה חתימה, אתם חייבים להעביר את זה למשטרה.

זה פשיטא.

דוד רותם: אין סעיף כזה.

דוד רותם: אבל אתם העברתם לחקירת משטרה בזמנו כמה ארגזים.

אם יש אירוע חריג, אתם תעבירו.

אורלי עדס: יש 10,000 קלפיות ברחבי הארץ - - -

ברור שאם יש אחד, אתם לא תעשו כלום, אלא אם יש תופעה.

דוד רותם: אתם מרגישים שמרמים בדבר הזה?

אילת פישמן: בשוליים.

אורלי עדס: עושים שימוש.

אהוד שיל"ת: לכן הצענו תיקון שלא התקבל.

דוד רותם: אתם חושבים שמרמים?

אהוד שיל"ת: כן, הרי אמרנו את זה, ולכן הצענו את התיקון שזה יהיה באותו יישוב.

דוד רותם: זה לא מעניין בכלל אם זה באותו יישוב או לא.

דוד רותם: אתה רוצה שהנכה שנמצא בתל-אביב, הוא יעלה על אוטובוס כי אתה נותן לו כרטיס בחינם, וייסע לירושלים כשהוא בקושי זז.

אילת פישמן: לא, אבל אנחנו רוצים שסטודנטים לא יצביעו בקלפיות האלה, שהם לא ינצלו את העניין.

דוד רותם: יש סטודנטים שמצביעים בקלפיות כאלה?

אהוד שיל"ת: כן.

דוד רותם: מרמים אתכם?

אהוד שיל"ת: כן.

דוד רותם: יפה.

דוד רותם: באותן קלפיות שאתם חושבים שמרמים אתכם, שם תבדקו.

סיגל קוגוט: תעבירו את זה.

דוד רותם: אל תעבירו.

דוד רותם: המשטרה - - -

אורלי עדס: אין לנו דרך אחרת, הדרך היחידה היא שתיקח קלפיות - - -

דוד רותם: רבותי היקרים, אם אתם חושבים שאתם תעבירו 10,000 טפסים למשטרה, ואתם חושבים שהמשטרה תעשה עם זה משהו, תאמינו לי, אפילו למגרסה המשטרתית אין מספיק כוח לגרוס 10,000 טפסים.

סיגל קוגוט: אם יש תופעה ורוצים לחקור אחת ולתמיד מקום אחד לדוגמה?

דוד רותם: אני לא מבין, תתפסו שתיים-שלוש קלפיות, שאתם מרגישים שהן קלפיות מועדות, ושם תעשו בדיקה.

דוד רותם: אל תעבירו את זה למשטרה, כי אם תעבירו למשטרה, חבל על הזמן.

ברור שהם יעבירו למשטרה.

אהוד שיל"ת: איך נעשה בדיקה?

אורלי עדס: איך נעשה בדיקה?

אורלי עדס: האופציה היחידה היא לקחת קלפי, כמו, למשל, הקלפי ליד הטכניון - - -

דוד רותם: חס ושלום.

דוד רותם: לא יעלה על הדעת ששם מרמים...

אורלי עדס: - - לקחת את כל הטפסים שנחתמו שם ולהעביר למשטרה, שתבחן אותה.

דוד רותם: הייתי מספיק שנים חבר ועדת הבחירות המרכזית, לא מרמים, לא באוניברסיטאות, לא במכללות, לא בטכניון, רק בישיבות.

דוד רותם: אל תשכחי את זה, כי אחרת אני אצרף פה כמה חברים שהיו פעם חברי ועדת הבחירות, ואני אביא לך את הפרוטוקולים...

אורלי עדס: אני מביאה לדוגמה את הקלפי של הטכניון אגב אותו אזכור שאמרת של אותו שדרן שקרא לסטודנטים להצביע.

אורלי עדס: הדרך היחידה שאני רואה היא שקלפי כזאת, שידועה לנו מראש כמועדת למצב כזה, שניקח את כל הטפסים – אנחנו לא יכולים לבחון אותם – ונעביר את כל ה-200 או ה-300 טפסים הללו למשטרה.

אורלי עדס: מה היא תעשה עם זה, אין לי מושג.

אורלי עדס: אני בטוחה שהיא לא תעשה עם זה שום דבר.

סיגל קוגוט: לא בטוח שהיא תעשה.

דוד רותם: יש לי פתרון הרבה יותר פשוט.

דוד רותם: הרי בכל קלפי יש שוטר, שישב שם שוטר וכל אחד שחותם, הוא יסתכל עליו, ואז לשניים הוא אומר: בוא אתי בבקשה, אני רוצה לבדוק את המוגבלות שלכם.

קריאה: איך הוא יכול?

דוד רותם: יעצור אותו לחקירה.

דוד רותם: יעצור במקום לחקירה.

אורלי עדס: מכוח איזו סמכות?

אברהם מיכאלי: אסור לו על-פי חוק.

אברהם מיכאלי: הוא יתחיל לבדוק מי נכה ומי לא נכה?

אברהם מיכאלי: שוטר?

דוד רותם: , חבל על התיקון הזה.

סיגל קוגוט: לא חבל בכלל, משום שאנשים שיודעים שהם צריכים לחתום על טופס, זו לא אותה רמת מרמה שמישהו סתם עומד.

סיגל קוגוט: אדם שהוא סטודנט לפסיכולוגיה, לעבודה סוציאלית, לרפואה, יעיפו אותו מהפקולטה אם יתפסו אותו חותם על טופס כוזב כזה.

סיגל קוגוט: למה שלא נרתיע לפחות?

אורלי עדס: זה גורם הרתעתי, כן.

סיגל קוגוט: לחתום על דבר שקר זה לא כמו סתם לעמוד במחדל.

אורלי עדס: זה בהחלט הרתעתי וזה יצמצם את התופעה, אבל לגבי העניין מה ייעשה עם זה הלאה, אני יכולה לומר לכם - - -

במקרים לדוגמה, אולי גם ייעשה עם זה הלאה.

אם כל הפקולטה עומדת ומצחקקת בחוץ ופתאום כולם נהיים מוגבלים בניידות, וזה צועק לשמים, אז גם יעשו עם זה משהו.

אני לא אומרת שעל כל אחד ואחד - - -

אורלי עדס: אני יכולה להביא לדוגמה קלפיות ספציפיות.

דוד רותם: אני רוצה לרשום את זה כהסתייגות שלי, כי אני רוצה לדבר עם ארגוני הנכים.

אברהם מיכאלי: צריך לבדוק את ההשלכות החוקתיות של זה, ולא רק לכתוב סעיף שאי-אפשר אחר-כך לאכוף אותו.

דוד רותם: יש לזה השלכות רציניות מאוד, תאמין לי.

דוד רותם: יש כמה מקומות שבהם יש שלט "הכניסה לכוהנים אסורה", יש כמה קלפיות שהייתי שם בהן שלט "הכניסה לכוהנים אסור", כי כל המתים באים להצביע שם.

אברהם מיכאלי: ידעתי שתגיע לזה.

דוד רותם: ודאי אני אגיע לזה, ואתה יודע גם למה אני מגיע לזה.

ישראל הבר: אנחנו מסכימים להצעה של גברתי, וזה נראה לנו סביר ומאזן את הצורך למנוע רמאויות מול לא להכביד על המוגבלים בניידות, ואני חושב שזאת הצעה ראויה.

דוד רותם: אין ספק שזה סעיף לטובתם של המוגבלים והנכים, כי כשהם מגיעים הם לא רוצים שבתור שלפניהם ישבו 100 אנשים שמתחזים.

דוד רותם: עם זאת, אני מאוד רגיש, כאשר יש זכות מסוימת לנכים, או לאנשים עם מוגבלות, ועכשיו אני אומר להם: תחתמו, זה עשוי להתפרש אצלם כפגיעה, לכן אני רוצה לדבר אתם ולבדוק את זה, לכן אני מבקש שהסעיף הזה יירשם כהסתייגות שלי.

אברהם מיכאלי: אני רואה שאתה דואג לזכויות החוקתיות.

דוד רותם: זה לא זכויות חוקתיות.

דוד רותם: איזו זכות חוקתית יש פה?

אברהם מיכאלי: זה חוקתי ועוד איך.

במה זה חוקתי?

דוד רותם: לאדם יש זכות חוקית להיות נכה?

דוד רותם: לא ידעתי.

אברהם מיכאלי: לבן אדם יש זכות לא להיחשף בפני כל אחד, זה הכול.

דוד רותם: זה נכון, אבל ברגע שהוא רוצה להצביע שם - - -

הוא נחשף, הוא אומר בעל-פה.

אברהם מיכאלי: תאמין לי, על השלט של הכוהנים אני מסכים אתך, ולא על זה אני בא להגיב.

הוא חייב להיחשף, כי הוא בא לקלפי.

דוד רותם: אדם שבא להצביע בקלפי של מוגבלים הוא צריך להגיד "אני מוגבל".

אורי מקלב: מה זה מוגבל בניידות?

אורי מקלב: אדם המטופל בדיאליזה נקרא "מוגבל בניידות"?

דוד רותם: לא.

אורי מקלב: - - - ביטוח לאומי?

סיגל קוגוט: לא, גם מי שבאופן זמני שבר את הרגל, הוא גם מוגבל בניידות.

אורי מקלב: אדם מטופל בדיאליזה וקשות לו הנסיעות - - -

אברהם מיכאלי: בפועל הוא לפעמים יותר מוגבל מאותו מוגבל בניידות.

דוד רותם: חברים, החוק מדבר על מוגבלים בניידות.

אברהם מיכאלי: לכן צריך לחשוב פה על ההשלכות השונות.

אורי מקלב: הוא עובר טיפולים כימיים.

אורי מקלב: הוא חולה באונקולוגית, נמצא באזור מסוים - - -

אברהם מיכאלי: הוא לא מוגבל בניידות על-פי חוק?

סיגל קוגוט: מי שחולה, מצביע בבית חולים.

אורי מקלב: זה לא בהכרח לפי סעיף בביטוח לאומי.

דוד רותם: רבותי, מוגבל בניידות זה יכול להיות גם מוגבלות זמנית, דהיינו, אדם - - -

אברהם מיכאלי: זאת פרשנות שלך, לא של החוק.

סיגל קוגוט: לא, זאת פרשנות של החוק.

סיגל קוגוט: הקלפיות של מוגבלים בניידות אלה קלפיות שמיועדים לנגישות לכיסאות גלגלים.

אברהם מיכאלי: אסור לקרוא לזה "מוגבל בניידות", אלא מוגבל.

דוד רותם: הוא מוגבל בניידות, קשה לו ללכת.

אברהם מיכאלי: על-פי חוק זאת הגדרה מאוד מצומצמת.

דוד רותם: אין הגדרה כזאת של מוגבל בניידות חוץ מבהסכם הביטוח הלאומי.

דוד רותם: רק בהסכם.

אברהם מיכאלי: יש הגדרה.

דוד רותם: המתים, הם כולם מוגבלים בניידות, מישהו צריך לסחוב אותם.

דוד רותם: ..

אורי מקלב: הם מצביעים בקלפי הזאת?

דוד רותם: הם מצביעים בכל קלפי שהם רוצים.

אורי מקלב: אז לא תהיה בעיה, השוטר יראה שהוא בר מינן...

טלב אלסאנע: יש להם ניידות יתרה דווקא.

ישראל הבר: יש קבוצה אחת גדולה של אנשים מוגבלים בניידות, ואלה דווקא אנשים קשישים, ואני לא יודע אם חשבנו עליהם, ואלה בדיוק האנשים שאנחנו רוצים להקל עליהם, שלא יצטרכו לנסוע ממקום למקום.

אילת פישמן: הם תמיד יכולים להצביע בקלפיות האלה, אין עם זה שום בעיה.

אברהם מיכאלי: יש בעיה.

אברהם מיכאלי: אם ישאלו אותם אם הם מוגבלים?

אברהם מיכאלי: הם יצטרכו להגיד: אנחנו קשישים, לא מוגבלים.

דוד רותם: אני קשיש, וכתוצאה מזה שאני קשיש, אני מוגבל בניידות שלי.

אברהם מיכאלי: לכן צריך לחשוב על הגדרה רחבה.

אברהם מיכאלי: אני בעד הסעיף הזה, רק שתהיה הגדרה רחבה ונכונה, ולא לכתוב משהו שבגלל טופס הצהרתי יפסלו אותו ויוציאו אותו החוצה.

סיגל קוגוט: הטופס רק אומר "אני מוגבל בניידות".

דוד רותם: קודם כול, אף אחד לא ייפסל.

דוד רותם: כל מי שיחתום על הטופס, יצביע.

אורי מקלב: וההצבעה הזאת תהיה כשרה.

דוד רותם: גם אם יבוא לשם מישהו בריא לחלוטין ויחתום על הטופס ואחר-כך יתפסו שהוא רימה, עדיין הקול שלו כשר.

אורי מקלב: גברתי, אילת פישמן, מה התכוונת שמנית קודם לשאלת היושב-ראש: התופעה הזאת קיימת בשוליים.

אילת פישמן: הכוונה מבין יותר מ-1,000 קלפיות נגישות למוגבלים בניידות, בחלק מאוד קטן מהן מתקיימת התופעה של הרמאות.

אילת פישמן: זאת היתה הכוונה.

סיגל קוגוט: מול האוניברסיטאות?

דוד רותם: אני מצטער, אני מבקש לא לזהות אנשים עם רמאויות.

אורי מקלב: כמה אנשים מצביעים בסך הכול ב-1,000 הקלפיות האלה?

אורי מקלב: על-פי רוב זו גם קלפי רגילה, ויש אפשרות גם לבעלי אנשים עם מוגבלות להצביע.

אילת פישמן: כמה עשרות אלפים בכל הארץ.

דוד רותם: כמה רמאים יש שם?

אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, אני מבין שהקלפיות האלה הן לא קלפיות דווקא - - -

אילת פישמן: ההצבעה היא במעטפות כפולות.

אילת פישמן: המעטפות הכפולות שמגיעות מקלפיות לאנשים מוגבלים בניידות מגיעות לעשרות אלפים.

דוד רותם: הקלפיות האלה מחזיקות אנשים חמישה ימים, כוססי ציפורניים, האם הם בפנים או בחוץ, ויותר גרוע זה, שאחרי ארבעה ימים, כשגומרים לספור את המעטפות הכפולות, מתחילים להיות החילופים.

אורי מקלב: זה נגמר יחד עם החיילים.

אורי מקלב: השוטרים גם מצביעים באותה קלפי?

אורלי עדס: לא.

אורלי עדס: השוטרים מצביעים - - -

טלב אלסאנע: יש בעיה נוספת ביישובים הלא מוכרים בנגב.

טלב אלסאנע: יש עשרות יישובים שבהם עשרות אלפי תושבים, ולאנשים כאלה אין תחבורה ציבורית - - -

דוד רותם: מה שנקרא "מאחזים בלתי חוקיים בתחומי מדינת ישראל".

טלב אלסאנע: מאחזים יותר חוקיים מהמדינה, מהימים לפני קום המדינה.

דוד רותם: אתה יודע שהמדינה היא הדבר היחיד שקובע אם - - -

טלב אלסאנע: אם מישהו צריך להכיר, הראשון מכיר בשני.

טלב אלסאנע: הם היו קיימים לפני, אז הם צריכים להכיר במדינה.

דוד רותם: והם הכירו בה?

טלב אלסאנע: הם הכירו בה, המדינה לא הכירה בהם.

טלב אלסאנע: הם הכירו במדינה, ולכן הם משתתפים בבחירות.

טלב אלסאנע: מה שקורה שאין תחבורה ציבורית, אין כבישי גישה, הם נאלצים לנדוד מרחק עשרות קילומטרים, עד 70 ק"מ, ולפעמים הם מתחילים להסתובב, הם לא יודעים איפה הם נמצאים, באיזה יישוב.

טלב אלסאנע: באותם יישובים לא מוכרים יש בתי ספר.

טלב אלסאנע: אני אביא יישוב אחד בתור דוגמה.

טלב אלסאנע: יישוב שנקרא "אלפורע".

טלב אלסאנע: יש שם לא רק בית ספר אחד, שני בתי ספר, שבכל אחד מהם יש 1,000 תלמידים.

טלב אלסאנע: תארו לעצמכם בתי ספר יסודיים, כשיש בכל אחד 1,000 תלמידים, מה גודל האוכלוסייה שם.

דוד רותם: זה פסק הדין של הבג"ץ שהכריח להקים גשר וגשרון ובתי ספר בניגוד לתב"ע ודברים כאלה.

טלב אלסאנע: בתי ספר קיימים, משרד החינוך הקים אותם, לא אני הקמתי אותם.

טלב אלסאנע: משרד החינוך מקים בתי ספר כדת וכדין.

טלב אלסאנע: אם משרד החינוך מגיע למסקנה להקים שם בית ספר, ואם האוכלוסייה שם כל כך גדולה, למה לא דואגים לאפשר לתושבים לבחור ביישובים שלהם - -

דוד רותם: כי אין יישוב כזה.

טלב אלסאנע: - - לתת סמל ליישוב.

דוד רותם: לתת סמל ליישוב, להכיר ביישוב, להקים שם מועצה מקומית?

דוד רותם: חבר הכנסת טלב אלסאנע, אתה מנסה - - -

טלב אלסאנע: אתה מתפרץ, ואתה לא יודע.

טלב אלסאנע: אתה לא בדואי.

טלב אלסאנע: אתה יודע מה זה בדואים.

טלב אלסאנע: לבדואים יש שבטים.

טלב אלסאנע: תכיר דברים שאתה לא יודע.

טלב אלסאנע: משרד הפנים הכיר בשבטים ונתן להם סמל.

טלב אלסאנע: במשרד הפנים מופיעים שבטים.

טלב אלסאנע: נכון או לא?

אילת פישמן: בהחלט.

אורלי עדס: לא סמל יישוב.

טלב אלסאנע: מה שקורה, שהשבט, חלקו כאן וחלקו שם.

טלב אלסאנע: מה זה שבט?

טלב אלסאנע: שבט זה לא מקום גיאוגרפי.

טלב אלסאנע: אני שבט אלסאנע, ואני יכול להיות אפילו בלונדון.

טלב אלסאנע: הכתובת שלי "שבט אלאסאנע", אבל אני גר בלונדון.

טלב אלסאנע: מה זה משנה?

דוד רותם: אתה רוצה להצביע בלונדון?

טלב אלסאנע: צריך לתת את הכתובת לפי המיקום של המגורים, איפה שאדם נמצא, ולאפשר לאנשים להצביע על-פי מקום ההתיישבות שלהם.

טלב אלסאנע: כל היישובים האלה פיזית הם קיימים - -

דוד רותם: מה זה בדואי?

טלב אלסאנע: - - אלא אם אנחנו אומרים שאנחנו רוצים לשלול מהאנשים האלה את הזכות לבחור.

דוד רותם: סליחה, מה זה בדואי, חבר הכנסת טלב אלסאנע?

טלב אלסאנע: צורת חיים, אופי, מסורת.

דוד רותם: בדואי זה שבט - -

טלב אלסאנע: מבנה חברתי.

דוד רותם: - - שעובר ממקום למקום.

טלב אלסאנע: לא עובר משום מקום לשום מקום.

טלב אלסאנע: השבטים היהודיים – כמה שבטים אתם?

טלב אלסאנע: הם עברו ממקום למקום?

טלב אלסאנע: לא עברו לשום מקום.

דוד רותם: עזוב, אצלנו עשרה שבטים הסתלקו מפה, אנחנו לא יודעים איפה הם אפילו, אנחנו גם להם לא נותנים להצביע.

טלב אלסאנע: אנחנו עכשיו מדברים על יישובים.

טלב אלסאנע: אני מדבר במלוא הרצינות, לא בצחוק, או שאנחנו רוצים לכבד את זכות האנשים לבחור ולאפשר להם זמינות, נגישות בצורה סבירה, כמו שאנחנו מדברים על המוגבלים, על החיילים, השוטרים, וזה מאוד לגיטימי, כי זה מאוד נכון.

טלב אלסאנע: לדעתי, יש בעיה אמיתית של תושבים, אזרחי המדינה, שנבצר מהם לממש את זכות הבחירה שלהם משיקולים שאני אף פעם לא הבנתי.

טלב אלסאנע: יש יישובים, יש בתי ספר, יש מוסדות חינוך.

טלב אלסאנע: הגשתי הצעת חוק שעברה כהצעה רגילה לו, לתת הגדרה, כולל נ.צ. ושם היישוב שבו הם מתגוררים.

טלב אלסאנע: יש היום בערך 13 יישובים שזכו להכרה, שנמצאים במועצה אזורית אבו בסמה.

אילת פישמן: אולי כדאי שהתושבים יעבירו סוף-סוף את הכתובות שלהם ליישובים האלה?

טלב אלסאנע: אנשים מעבירים, אבל אתם לא מעבירים את הכתובות.

טלב אלסאנע: את תושבי אלפורע אתם מאלצים לנסוע לכסייפה.

אילת פישמן: הדברים שלך אינם מדויקים בלשון המעטה.

טלב אלסאנע: לפני 20 שנה באלפורע היה קלפי בבית ספר.

אילת פישמן: מתוך כ-20,000 תושבי המועצה האזורית אבו בסמה, חשוב לי לומר לפרוטוקול, פחות מרבע טרחו להעביר את כתובתם במרשם האוכלוסין ליישובים, ואני מציעה שהדיון בסמלי יישוב ליישובים כאלה ואחרים בנגב יהיה בחדר הסמוך ולא בוועדה הזאת.

דוד רותם: זה נכון.

טלב אלסאנע: זה יתקיים גם כאן, גם שם.

דוד רותם: זה יתקיים לא כאן ולא שם.

דוד רותם: כל זמן שליישובים האלה לא יהיה סמל יישוב, אנחנו לא נתעסק בשאלה איך נותנים להם זכות בחירה, כי אני לא מחלק זכות בחירה.

טלב אלסאנע: אתה לא מחלק.

טלב אלסאנע: זכות בחירה זו זכות מהותית, אתה לא צריך לתת אותה, ואתה לא נוטל זכויות כאלה.

טלב אלסאנע: מה זה, טובה של אבא שלך?

טלב אלסאנע: אני לא מוכן לזה.

חוק-יסוד: הכנסת קבע.

טלב אלסאנע: או שמממשים או שלא מממשים.

דוד רותם: חוק הכנסת קבע שיש להם זכות בחירה.

טלב אלסאנע: אנחנו צריכים לאפשר להם לממש את הזכות הזאת.

דוד רותם: מה אתה רוצה ממני?

דוד רותם: זה לא בחוק הזה.

דוד רותם: אתה רוצה לממש את זכות הבחירה - - -

טלב אלסאנע: אנחנו מדברים על איך לאפשר לשוטרים קלפי ניידת, אז לתת להם - - -

דוד רותם: איפה יש קלפי ניידת?

טלב אלסאנע: היום יש קלפיות ניידות לשוטרים - -

דוד רותם: לא, לגבי חיילים.

טלב אלסאנע: - - לחיילים, לימאים.

טלב אלסאנע: יש פתרונות.

טלב אלסאנע: נתנו פתרונות לקבוצות ספציפיות.

טלב אלסאנע: למה לא לתת פתרון לקבוצות האלה?

טלב אלסאנע: אני בטוח שאילו היו ביישובים האלה יהודים, היו מוצאים להם את הפתרון, בגלל שהם לא יהודים, בגלל שהם ערבים, אז שיצביעו, לא יצביעו, לא משנה.

דוד רותם: הם לא ערבים, אם אתה לא יודע.

דוד רותם: אני אתקן אותך.

דוד רותם: הם בדואים, הם לא ערבים.

טלב אלסאנע: אותו דבר.

דוד רותם: זה לא אותו דבר.

אורי מקלב: הם יבוסים.

קריאה: זה רוסים.

קריאה: עולים חדשים.

דוד רותם: אם הם היו עולים חדשים מרוסיה, הייתי מסדר להם זכות הצבעה...

טלב אלסאנע: אני מסכים.

טלב אלסאנע: אני מצטרף לדברים שלך.

דוד רותם: הלאה.

דוד רותם: בבקשה, רבותי.

סיגל קוגוט: "9.

סיגל קוגוט: בסעיף 95 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (ב), במקום "הפרטים" יבוא "והפרטים", והמילים "ומספרו האישי של השוטר במשטרה" – יימחקו; (2) בסעיף קטן (ד), במקום "ואת מספרו האישי של השוטר במשטרה" יבוא "שלו"; (3) בסעיף קטן (ה)(1), במקום "וכן" יבוא "או"; (4) אחרי סעיף קטן (ו) יבוא: "(ז) בסעיף זה, "שוטר" – לרבות עובד שירות הביטחון הכללי.

סיגל קוגוט: "" הסעיף הזה נועד לאפשר גם לאנשי שירות הביטחון הכללי להצביע בגלל השיטה המיוחדת שבה שוטרים מצביעים.

סיגל קוגוט: לפני שאני אפרט מה עשינו כאן, אני רק רוצה לוודא עם ועדת הבחירות המרכזית, משום שבדיון הקודם היה איזה ספק בכלל לגבי כל שיטת ההצבעה של השוטרים.

סיגל קוגוט: כמובן, זה משליך גם על הצבעת אנשי השב"כ, אבל יש עיקר ויש טפל, והעיקר זה ההצבעה של עשרות אלפי שוטרים.

סיגל קוגוט: אם יש הסתייגות מכל הנושא הזה של תעודת שוטר ורצון ללכת לשיטה שנתפסת יותר יעילה, זה המקום להעלות אותה, כי אחר-כך, אם אנחנו נרחיב את השיטה הזאת על אנשי שירות הביטחון הכללי, אני לא רואה איך אנחנו נוכל לקיים דיון ולחזור לאחור.

סיגל קוגוט: תגידו מה אתם חושבים על כל שיטת ההצבעה הזאת.

אורלי עדס: אין ספק שכל השיטה של הצבעת שוטרים היא מסורבלת, יש מקום אפילו לומר "לא ראויה", כי היא מטילה דופי באמינות השוטרים בבסיסה.

אורלי עדס: לפי השיטה להצבעת שוטרים מוחקים את כל השוטרים מפנקס הבוחרים ומהקלפי שבה הם רשומים, ואז כל שוטר מצביע בכל קלפי ברחבי הארץ.

אורלי עדס: זו פרוצדורה מאוד מסורבלת, מאוד מורכבת, מכבידה מאוד על המשטרה, מכבידה מאוד על ועדת הבחירות, ושוב, אולי גם לא ראויה מבחינת הטלת דופי בשוטרים.

דוד רותם: איזו הטלת דופי?

אורלי עדס: ההנחה מראש שכל שוטר עשוי להיות רמאי ולהצביע גם בקלפי.

דוד רותם: לא, ההנחה מראש שאנחנו - - -

אורלי עדס: זו היתה ההנחה כשנקבעה הפרוצדורה הזאת.

דוד רותם: מה פתאום?

דוד רותם: ! ההנחה מראש היא, שלא צריך להכניס אותם, אלא יש פנקס נפרד לשוטרים.

אורלי עדס: הם נמחקים כדי למנוע מהם את האפשרות להצביע בקלפי המקומית שלהם.

דוד רותם: אף שוטר לא יצביע בשני מקומות, כי זה יתגלה מייד, ושוטרים מבינים את זה.

דוד רותם: זה לא לפגוע בשוטרים ולא להטיל בהם דופי, אלא כדי שלא להעמיס על פנקס הבוחרים כאלה שאנחנו יודעים שהם לא יצביעו בקלפי מסוימת, אז אנחנו מוחקים אותם.

אורלי עדס: מדובר בפרוצדורה מאוד מורכבת ומסורבלת, שיכולה להיפתר בהצבעה במעטפות כפולות, שאומנם תכביד מנגד על הוועדה בספירת הקולות של המצביעים במעטפות כפולות, אבל ניתן יהיה לספוג את זה בהחלט.

דוד רותם: הדברים האלה סוכמו.

דוד רותם: עכשיו אנחנו לא משנים את שיטת הבחירות.

אורלי עדס: אנחנו אומרים את זה נוכח הדברים שאמרה .

אחר-כך זה כבר לא ישתנה.

דוד רותם: אנחנו לא משנים את זה כרגע.

עודד ברוק: זה גם לא יכול להשתנות בגלל - - -

סיגל קוגוט: כרגע יש שוטרים ויש אנשי שב"כ, יש עשרות אלפי אנשים ויש הרבה פחות אנשים.

סיגל קוגוט: אם יש מחלוקת על השיטה לגבי שוטרים, צריך לדבר עליה, ולא בגלל שאנשי השב"כ יכולים להסתתר מאחורי השוטרים אז לא לדבר על השוטרים.

סיגל קוגוט: יש בכל זאת עיקר וטפל.

סיגל קוגוט: אנחנו רוצים לדעת, האם באמת ההסתייגויות שהביעו לגבי שיטת ההצבעה של השוטרים עומדות בעינן או לא.

סיגל קוגוט: עכשיו אם נרחיב את זה על אנשי השב"כ, אני לא רואה איך אפשר יהיה לשנות את זה אחר-כך.

דוד רותם: כרגע לא משנים את זה.

ד': זה לא עומד על הפרק.

דוד רותם: כרגע לא משנים את זה.

זה כן עומד על הפרק.

ד': זה סוכם.

ד': רוצים לשנות עכשיו, בשלב הזה?

דוד רותם: מה זה "סוכם"?

דוד רותם: צריך לבדוק האם זה טוב או לא טוב.

דוד רותם: יכול להיות שזה מזיק - -

אורי מקלב: יש הצעה אחרת?

כן, מעטפות כפולות.

דוד רותם: - - כי מה שיקרה, שיבוא חבר הכנסת טלב אלסאנע ויגיד: זה רק חל על האוכלוסייה שנגדו, לכן זה לא יכול להועיל...

דורית מרדכי: 1,200 הקלפיות שיש לנכים, שההצעה היא שהשוטרים יצביעו בהן, הן לא מספיקות למשטרת ישראל, כי הפריסה של השוטרים באותו יום היא ארצית, כמעט בכל קלפי, ולא בכל מקום יש קלפיות לנכים.

אברהם מיכאלי: בכל עיר יש.

אברהם מיכאלי: מה הבעיה?

אורלי עדס: בכל יישוב יש היום.

דורית מרדכי: שוטר לפעמים נמצא בקלפי מצאת החמה ועד הסגירה.

דורית מרדכי: לפעמים אין מי שיחליף אותו, והם יושבים שם שעות על גבי שעות.

דורית מרדכי: נכון שבכל עיר יש קלפי לנכים, אבל צריך לחשוב על ניידות של אותו שוטר מהקלפי שהוא מוצב בה לקלפי שהוא יכול לבחור בה.

אברהם מיכאלי: מה המניעה ששוטר יצביע בכל קלפי שהוא נמצא בה?

דוד רותם: זה מה שהוא עושה.

דורית מרדכי: צריך מעטפות כפולות בכל קלפי – לזה אתה מתכוון?

אברהם מיכאלי: היא אומרת שלא.

אברהם מיכאלי: היא אומרת שבקלפי שהוא נמצא, אם אין שם קלפי לנכים הוא לא יכול להצביע.

סיגל קוגוט: הוא לא יוכל להצביע.

סיגל קוגוט: היום יש לו תעודה מיוחדת, ואז הוא כן יכול להצביע בכל מקום.

סיגל קוגוט: אם לא נוגעים בשוטרים, מה שעושים בסעיף הזה, שגם אנשי שירות הביטחון הכללי יקבלו תעודת הצבעה לשוטר, ולשם כך גם תיקנו את הסעיף, כי תעודת הצבעה לשוטר אפשר לתת להם, אבל מספר שוטר אי-אפשר לתת להם, ולכן מחקנו את כל הדברים שאפשר לחיות בלעדיהם, על מנת שגם אנשי שב"כ יקבלו תעודת הצבעה לשוטר.

אורי מקלב: הם יקבלו תעודה מיוחדת?

כן, רק ליום ההצבעה.

הם מציגים אותה בוועדת הקלפי, ואז הם יכולים להצביע בכל מקום.

אברהם מיכאלי: מה הבעיה שהם יחזיקו תעודת זהות בכיס?

הם לא רוצים להזדהות, כדי שחברי ועדת הקלפי לא ידעו שהוא משרת בשירות הביטחון.

אברהם מיכאלי: איפה תונפק התעודה הזאת, בכל קלפי?

דוד רותם: ועדת הבחירות.

קריאה: - - -

הוא עדיין צריך תעודת הצבעה לשוטר, כי הוא צריך להצביע במקום אחר, לא בקלפי שלו.

אברהם מיכאלי: זה בסדר, אבל שיחזיק תעודת זהות של אזרח ישראלי.

אברהם מיכאלי: מה הבעיה?

תעודת זהות יש לו, זה כן.

אברהם מיכאלי: אפשר להציג בכל מקרה.

דוד רותם: רק שלא ידעו איפה הוא עובד, הכול סודי.

אורי מקלב: במקום מספר אישי, יהיה מספר סידורי?

דוד רותם: לא יודע מה יהיה.

אורי מקלב: אם לא יהיה, יבינו שהוא איש שב"כ.

דורית ואג: גם לשוטרים לא יהיה.

סיגל קוגוט: גם לשוטרים לא יהיה מספר אישי בתעודה.

סיגל קוגוט: ידעו שהוא שוטר או איש בשירות הביטחון, אבל זה עשרות אלפי אנשים.

אורי מקלב: לשוטר עצמו אין מספר אישי והמעטפה שלו מעטפה מיוחדת של איש משטרה?

לא, זו מעטפה רגילה, לא מיוחדת.

אורי מקלב: מה ימנע ממנו להצביע בכל קלפי?

הוא נוטל את התעודה הזאת.

עודד ברוק: ועדת הבחירות נותנת לו פתק, וזה שווה ערך להצבעה אחת.

עודד ברוק: הוא נותן את הפתק יחד עם המעטפה, הפתק הולך לפרוטוקול.

אורי מקלב: הוא צריך להזדהות בשם שלו?

עודד ברוק: תעודת זהות, כמו כל אדם.

אורי מקלב: איך איש שב"כ יזדהה?

אורלי עדס: תעודת זהות, שם לא כתוב שהוא איש שב"כ.

תהיה לו גם תעודת שוטר, על אף שהוא לא שוטר.

בנוסף לתעודת זהות תהיה לו תעודת שוטר.

אורי מקלב: זו לא תעודת שוטר, זו תעודת שירות להצביע כשוטר.

תעודת הצבעה לשוטר, לא תעודת שוטר.

אורי מקלב: בעיקרון הוא לא יוכל למסור את זה למישהו אחר שיצביע עבורו.

לא, הוא צריך לבוא יחד - - -

אורלי עדס: יחד עם התעודה שלו.

דורית מרדכי: אישור הצבעה ללא מדים ביטלנו?

לא ביטלנו.

דוד רותם: רבותי, תודה.

דוד רותם: הלאה.

סיגל קוגוט: בחירות בכלי שיט.

סיגל קוגוט: כאן גם רצו רק להשוות לשיטה הרגילה של מעטפות כפולות.

סיגל קוגוט: אין הרבה הצבעות בכלי שיט ממילא.

דורית ואג: אין בכלל.

אילת פישמן: זו טעות שהיתה בחוק.

עודד ברוק: סעיף (ה)(2) צריך לבטל את חובת ההופעה במדי שוטר, כי אם לא, אנחנו יוצרים בעיה.

סיגל קוגוט: לא נכון.

סיגל קוגוט: הוועדה החליטה על זה.

סיגל קוגוט: יש אפשרות במפורש לקבל פטור, ולא רק השב"כ מקבל פטור, גם סמויים במשטרה מקבלים פטור.

סיגל קוגוט: לא יכול להיות שתעודד אנשים סתם לעזוב את מקום הקלפי שלהם כשאין צורך בזה.

סיגל קוגוט: מי שבאמת צריך לא להיות במדים, שיקבל את הפטור.

סיגל קוגוט: הסעיף מאפשר פטור.

סיגל קוגוט: אתה לא נותן ל-40,000 אנשים פטור ממדים.

דוד רותם: כולם יקבלו פטור באותו יום להופעה במדים.

דורית מרדכי: כל השוטרים מקבלים פטור ממדים בבחירות, אם הם בוחרים או לא בוחרים.

תני להם פטור, אין בעיה.

עודד ברוק: הבעיה היא השב"כ, לא אנחנו.

סיגל קוגוט: השב"כ גם יקבל פטור, מה הבעיה?

עודד ברוק: כתוב שהפטור הוא של ממשלת ישראל.

שוטר לעניין זה – יש הגדרה – לרבות שירות הביטחון הכללי.

דוד רותם: כמה זמן?

53.

דוד רותם: איך אפשר 53 יום, הרי עוצרים כל היום אנשים.

דוד רותם: מה עם כל אלה שנעצרו - - -

אורלי עדס: רשימת בתי הסוהר.

דוד רותם: זה גם בתי המעצר.

אורלי עדס: לא רשימת האסירים.

סיגל קוגוט: "רשימה של כל בתי הסוהר ובתי המעצר.

סיגל קוגוט: "

דוד רותם: מי נמצא בבתי מעצר?

אורלי עדס: כל מי שנמצא בבית המעצר ביום הבחירות מצביע.

"(2) יושב ראש הוועדה יקבע, על פי הרשימה האמורה בפסקה (1) ולאחר התייעצות עם השר לביטחון הפנים או מי שהוא מינה לכך, מקומות קלפי מיוחדים לאסירים ולעצירים (להלן – קלפיות לאסירים).

(3) אסירים ועצירים רשאים להצביע בקלפיות לאסירים; קלפי לאסירים יכול שתהיה ניידת.

"

הכוונה פה זה גם לקבוע מועד למסירת הרשימה של בתי הסוהר ובתי המעצר, וגם לקבוע כי אסירים ועצירים יהיו רשאים להזדהות בקלפי באמצעי זיהוי, או אלה שקבועים בסעיף 74 הרגילים או בתעודת אסיר.

דוד רותם: העצירים מקבלים תעודת אסיר?

לא, רק אסיר.

דוד רותם: איך הם מצביעים?

אילת פישמן: לעצירים יש תעודת זהות.

דוד רותם: מגיעים למעצר, שמים הכול בפיקדון, כולל את תעודת הזהות.

דוד רותם: איך מצביעים?

עודד ברוק: שב"ס מאורגן לזה, הוא נותן להם את תעודת הזהות.

עודד ברוק: זה לא מה שמנע מאנשים להצביע.

עודד ברוק: מה שהם גילו, שהרבה אסירים לא מביאים אתם את תעודת הזהות, ואז מאפשרים להם עם תעודת אסיר, זו תעודה שיש עליה גם תמונה.

דוד רותם: יש דבר שנקרא "תעודת עציר"?

עודד ברוק: אסיר.

עודד ברוק: אסיר.

עודד ברוק: לא עציר.

דוד רותם: הלאה.

סיגל קוגוט: תיקון חוק הבחירות (דרכי תעמולה) זה בגלל פרשנות של ריבלין, כשהוא היה יושב-ראש ועדת הבחירות.

אברהם מיכאלי: השופט ריבלין.

זה בא להבהיר שהתעמולה מחולקת לכאלה שאכן נועדו לקדם את עצמם ולא אחרים.

"13.

בחוק הבחירות (דרכי תעמולה), התשי"ט–1959‏– (1) בסעיף 15(א), במקום "לכל אחת מן המפלגות ורשימות המועמדים" יבוא "לכל אחת מרשימות המועמדים"" – כלומר, רק מי שהגיש רשימה יקבל זמן, ולא מפלגה שלא הגישה רשימה, פורש כך גם קודם – "אחרי "ברדיו" יבוא "למעט תעמולה לבחירתה של רשימת מועמדים אחרת"" – כלומר, הוא לא יכול להשתמש בזמן הזה בכדי לקדם רשימה אחרת – "ובמקום הסיפה החל במילים "לכל מפלגה" יבוא "לכל רשימת מועמדים יינתנו 15 דקות, ולכל רשימת מועמדים שהוגשה על ידי מפלגה שהיא סיעה בכנסת היוצאת – 4 דקות נוספות לכל חבר שלה בכנסת.

"" – זה לא משנה את המצב הקיים, זה רק בשביל הנוסח – (2) בסעיף 15א – (א) בסעיף קטן (ב), במקום הסיפה החל במילים "שיוקצבו לשם כך" יבוא "שיוקצבו לשם כך לכל אחת מרשימות המועמדים; לכל רשימת מועמדים יינתנו 7 דקות, ולכל רשימת מועמדים שהוגשה על ידי מפלגה שהיא סיעה בכנסת היוצאת – 2 דקות נוספות לכל חבר שלה בכנסת.

"; (ב) בסעיף קטן (ד), בסופו יבוא "ואולם, לא תשודר תעמולה לבחירתה של רשימת מועמדים אחרת".

"

אורי מקלב: מה השינוי פה?

סיגל קוגוט: לא בזמנים, אלא רק שרשימה לא יכולה להשתמש בזמן שלה בשביל לקדם רשימה אחרת.

דוד רותם: קודם אני מצביע על ההסתייגות שלי.

סיגל קוגוט: שהיא עולה למליאה.

טלב אלסאנע: שמה?

דוד רותם: צריך יהיה לחתום על טופס.

דוד רותם: היא תיפול פה, הם יצביעו נגד.

סיגל קוגוט: לא להתחזות לאנשים עם מוגבלות.

ישראל הבר: אדוני, לפני ההצבעה יש לי הצעת ייעול.

ישראל הבר: לנציבות יש ועדה מייעצת, בוועדה המייעצת חברים חברים של ארגוני נכים.

ישראל הבר: אני מציע שאני אביא את הסעיף הזה בפני הוועדה המייעצת, והיא תציג בפני אדוני את עמדתה.

דוד רותם: אין בעיה, מכיוון שאני הולך לגמור את החוק הזה, אני רושם את זה כהסתייגות ואני אעלה אותה במליאה.

דוד רותם: אחר-כך מקסימום אני יכול למשוך אותה.

דוד רותם: אני מצביע על ההסתייגות שלי.

דוד רותם: מי בעד?

דוד רותם: מי נגד?

דוד רותם: מי נמנע?

דוד רותם: הצבעה בעד ההסתייגות – 1 נגד – 2 נמנע – 1 ההסתייגות נפלה ותעלה למליאה.

דוד רותם: ההסתייגות נפלה ותעלה למליאה.

דוד רותם: מי בעד הצעת החוק לקריאה השנייה והשלישית?

דוד רותם: הצבעה בעד הצעת החוק – פה אחד הצעת חוק הבחירות לכנסת (תיקון מס' 60), התשע"א-2011 אושרה ותעלה למליאה לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.

דוד רותם: פה אחד.

דוד רותם: תודה רבה.