ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 432, 2011-02-16 08:45

חיים כץ: בוקר טוב, יום ד' בשבוע, י"ב באדר א', ה-16 בפברואר 2011.

חיים כץ: אני מתכבד לפתוח את  ישיבת ועדת העבודה והרווחה והבריאות.

חיים כץ: הנושא: פרק י"א (מערכות סליקה פנסיוניות) להצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011-2012 (תיקוני חקיקה), התשע"א-2010.

חיים כץ: אני מבקש לפי פרוטוקול מס' 432 בקשה לדיון מחודש לפי סעיף 110 לתקנון הכנסת, ואני אצביע: מי בעד לפתוח בדיון מחודש?

חיים כץ: כל חברי הכנסת שנמצאים פה אישרו, ולכן אנחנו נפתח את הדיון מחודש.

חיים כץ: היו לנו כל מיני שינויי נוסח.

נועה בן שבת: שינויי הנוסח, אני לא אחזור עליהם.

נועה בן שבת: הנוסח, הוא נראה קצת אחרת, אבל במהות הוא לא אמור היה להיות שונה מהנוסח שנדון והוקרא, עם התיקונים.

נועה בן שבת: יש כמה נושאים שעלו במהלך הניסוח ואותם אנחנו רוצים לציין.

נועה בן שבת: נושא-נושא.

חיים כץ: כמה נושאים כאלה יש?

נועה בן שבת: יש לי 8 נושאים כרגע.

נועה בן שבת: יש לנו עוד הסתייגויות שאנחנו גם צריכים להעלות אותם ולהצביע עליהם.

נועה בן שבת: נושא ראשון, אני אזכיר אותו, זה אפילו לא נושא, זה שם החוק.

נועה בן שבת: אנחנו מבקשים לקצר אותו, ויש פה הסכמה לגבי קיצור של החוק בכלל.

חיים כץ: ובטח פה אין התנגדות.

נועה בן שבת: אין התנגדות.

נועה בן שבת: שם המוצע הוא חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים: יעוץ, שיווק ומערכת סליקה פנסיונים.

חיים כץ: זה הנושא הראשון?

נועה בן שבת: נושא ראשון.

נועה בן שבת: הוא חיצוני.

חיים כץ: טוב, ואנחנו מאשרים אותו.

נועה בן שבת: הצעת החוק הציעה להתייחס ללקוחות, להגיד שמערכת סליקה תמסור מידע על הלקוחות, ועל הלקוחות יכילו ההוראות שחלות על משתמשים.

נועה בן שבת: אנחנו אומרים בעצם עכשיו, אנחנו לא אומרים את האמירה הכללית הזאת, כי אז היה לנו הוראות שאפשר יהיה להתקין תקנות שיוסיפו הוראות שיכולו על לקוחות ויורידו וכו'.

נועה בן שבת: בכל מקום שבו הייתה התייחסות ללקוח, או שהייתה התייחסות למשתמש, התאמנו את זה ללקוח במידת הנדרש.

חיים כץ: ומה זה אומר?

חיים כץ: תקריאי, שמי שהוא נמצא פה, יוכל להתבטא.

נועה בן שבת: זה היה בהוראה בסעיף 31ט (ג).

נועה בן שבת: בנוסח הקודם הייתה הוראה שאמרה שעל הלקוחות יחולו כל ההוראות החלות על משתמש.

נועה בן שבת: כשבדקנו את ההוראות שחלות על משתמש, ראינו שממילא כאשר בכל מקום אנחנו או שפיצלנו את ההוראות, אמרנו לגבי לקוח למשל, מוסרים מידע באופן שבשים לב לכך שהמידע מועבר ללקוח, ולגבי משתמש מוסרים את המידע אחרת.

נועה בן שבת: זאת אומרת, בכל מקום ומקום בעצם התייחסנו להתייחסות ללקוחות ולמשתמשים בנפרד.

נועה בן שבת: דמי שימוש- למשתמשים דמי שימוש מסוים.

נועה בן שבת: ללקוחות קבענו שיהיה תשלום נפרד, שייקבע בנפרד, ולכן לא היה צורך בעצם בהוראה, אמירה כללית הזאת שבעצם הפכה להיות ריקה מתוכן.

שאול פסטרנק: אז היום זה אותו מחיר ללקוח?

נועה בן שבת: לא, לא.

נועה בן שבת: יש מחיר למשתמש ויש מחיר נפרד שייקבע ללקוח.

נועה בן שבת: הוא יקבע גם בתקנות נפרדות.

נועה בן שבת: יכול להיות שייקבע באותו סט של תקנות, אבל מכוח סמכות נפרדת.

שאול פסטרנק: אבל בפועל יש להניח שהמחיר ללקוח יהיה יותר זול מהמחיר למשתמש.

נועה בן שבת: להיפך, כנראה שדמי השימוש למשתמש, אם משתמש להרבה פעולות, יכול להיות שיהיו ממש.

נועה בן שבת: .

חיים כץ: אבל זה יקבע בתקנות.

חיים כץ: זה ייקבע בתקנות.

חיים כץ: אתם תבואו לפה לתקנות, תגידו דבריכם.

חיים כץ: יהיה דיון פומבי.

שאול פסטרנק: כבוד היו"ר, אין לי לא התנגדות ולא לא התנגדות.

חיים כץ: מי אדוני?

שאול פסטרנק: שאול פסטרנק, ואני נציג כבוד של הלשכה וחבר בדירקטוריון.

חיים כץ: איזה לשכה?

שאול פסטרנק: סוכני ביטוח.

שאול פסטרנק: לעניינו, אין לי התנגדות ולא לא התנגדות.

שאול פסטרנק: אני מעיר הערה כאחד מהיישוב, לא קשור למה שאני מייצג פה.

שאול פסטרנק: ההיגיון שלי אומר שהכוונה היא שהמחיר ללקוח יהיה יותר זול.

חיים כץ: אני חושב שלמשתמש יהיה יותר זול.

שאול פסטרנק: בסדר, אני רק אומר, אם ללקוח יהיה יותר זול, מה שיקרה בפועל, הוא יבוא למשתמש.

שאול פסטרנק: .

חיים כץ: אנחנו מדברים על ביצה שלא נולדה.

שאול פסטרנק: טוב, בסדר.

שאול פסטרנק: אני רק אומר את העצה שלי, שיהיה מחיר אחד.

חיים כץ: טוב.

נועה בן שבת: גם זה יתכן, אבל הסמכות עכשיו קבועה לשניהם.

חיים כץ: יבוא לתקנות כשנדון בתקנות.

חיים כץ: אתה תבוא, תגיד, אני חושב שצריך מחיר אחד וכן הלאה וכן הלאה.

שאול פסטרנק: טוב.

נועה בן שבת: אוקיי, בסעיף 31ב (ד), יש שם כהצעת נוסח לדיון מחדש בעקבות הצעה של משרד האוצר.

נועה בן שבת: משרד האוצר מציע שאם הם יבחרו להעניק רישיון בדרך של מכרז, אז המכרז לא יהיה כפוף לסכומי דמי השימוש או התשלומים ללקוח, המרביים, כדי לאפשר תחרות על תנאי המכרז.

נועה בן שבת: תחרות בין המתמודדים במכרז.

שאול פסטרנק: גם פה אין לי דעה.

שאול פסטרנק: אני מדבר כאחד מן היישוב.

שאול פסטרנק: הכוונה היא לגרום לתחרות, נכון?

שאול פסטרנק: יהיה מחיר מקסימום אם אין מכרז.

שאול פסטרנק: יהיה מחיר, נכון?

עודד שריג: לא. מקסימום.

חיים כץ: מחיר מקסימום.

שאול פסטרנק: אמרתי, מחיר מקסימום.

שאול פסטרנק: אם יש מחיר מקסימום, שזה יהיה דרך המסלקה הקיימת היום נניח, עכשיו עושים מכרז.

שאול פסטרנק: אם יהיה מחיר מקסימום, אז כולם יתכוונו למחיר מקסימום?

חיים כץ: לא. אני אגיד לך שזה לא עובד בחיים ככה.

חיים כץ: אני עשיתי מכרז.

חיים כץ: אצלנו עשו מכרז על חלוקת מזון.

חיים כץ: זה מחיר מכרז של חצי מיליון שקל ליום.

חיים כץ: זה 25 אלף מנות.

חיים כץ: תעשה 20 שקל מנה, זה חצי מיליון שקל.

חיים כץ: חצי מיליון ביום עבודה, בערך.

חיים כץ: יכול להיות קצת יותר, קצת פחות, אבל אלה סדרי הגודל, והלכנו על מכרז ממחיר מקסימום, והייתה השתתפות ערה והיו הצעות הרבה הרבה יותר נמוכות מהמחיר מקסימום.

חיים כץ: לא התכוונו למחיר המקסימום.

חיים כץ: היו הצעות הרבה הרבה יותר נמוכות, אפילו ב-20 אחוז.

שאול פסטרנק: אבל זה מה שאתה אומר, זה בדיוק מה שאני אומר, של למה להוציא מכרז בלי מחיר?

שאול פסטרנק: בלי מחיר מקסימום?

שאול פסטרנק: זה בדיוק מה שאני אומר.

שאול פסטרנק: הרי מה שכתוב פה, זה שלא יהיה מחיר במכרז.

נועה בן שבת: הם מסבירים שהם יוכלו להשתמש בכלי המכרז הרגילים, כגון אומדן של הצעות, שמירת אומדן בתיבת המכרזים, אבל שהמתמודדים לא ידעו מראש שמחיר המקסימום הוא המחיר שאליו, לא ידחפו אותם למעלה, למחיר המקסימום.

חיים כץ: עודד, נגיד שאין מחיר.

חיים כץ: יש לכם זכות לא לקבל את ההצעה הכי גבוהה?

חיים כץ: זה יהיה כתוב בחוק או במכרז, שלא תקבלו את ההצעה הכי גבוהה?

חיים כץ: אני אומר לך, מחיר מקסימום זה לא רע.

חיים כץ: זה פשוט לא רע.

עודד שריג: תראו, קודם כל יש פה מאזן.

עודד שריג: זה לא שזה באופן חד חד ערכי, אם אנחנו נגיד, לא יהיה מחיר מקסימום, המסקנה היא שהמחיר תמיד יהיה יותר נמוך, ואם יהיה מחיר מקסימום, הוא יהיה יותר גבוה.

חיים כץ: הבעיה, שזה יהיה מחיר מקסימום, הוא תמיד יהיה יותר נמוך.

עודד שריג: אבל יש סכנה בזה, ובמכרז אנחנו רוצים לקחת בחשבון גם שאלות נוספות, ולכן במכרז נותנים מראש את המשקלות.

עודד שריג: אומרים, אנחנו רוצים למשל לת לעניין הבטיחות של המערכות מידע, משקל מסוים.

עודד שריג: לעניין של לוח הזמנים, משקל מסוים.

עודד שריג: לעניין של המחיר, משקל מסוים.

עודד שריג: בדרך כלל המחיר מקבל משקל גבוה, ולכן אנשים מסתכלים על המחיר.

עודד שריג: אבל זה לא יהיה בהכרח הפרמטר היחידי שנלקח בחשבון במכרז.

חיים כץ: זה בסדר.

עודד שריג: אתה מראש אומר, את המשקולות שאתה נותן.

חיים כץ: לא רק משקולת אחת.

עודד שריג: לא, במכרז אתה אומר מהו הקריטריון.

חיים כץ: אם אתה נותן בחוק מחיר, אתה קובע מחיר מקסימום, שאר המשקולות אתה לא אומר.

עודד שריג: תראו, התקווה שלנו זה שבסופו של דבר מכרז יוביל למחיר יותר נמוך, כמו שאתה מתאר.

עודד שריג: קבענו מחיר מקסימום, והמטרה שלנו זה שתחרות תוביל למחיר היותר נמוך.

חיים כץ: שהמפעיל מרוויח.

עודד שריג: כן, כן.

חיים כץ: שזה שלוקח, מרוויח.

חיים כץ: המטרה שלנו, שמי שעובד, ירוויח.

חיים כץ: אם הוא לא מרוויח, הוא יגנוב אותנו.

עודד שריג: נכון.

עודד שריג: יש לי עניין שהוא יהיה יציב.

עודד שריג: יש לי עניין שהשירו הזה יסופק.

עודד שריג: בסופו של דבר המטרה שלנו, לספק את השירות.

עודד שריג: אני אדבר על קונטקסט אחר.

עודד שריג: אנחנו יודעים איפה אנחנו עלולים למצוא את עצמנו במקום שבו השירות לא מסופק.

עודד שריג: החשש שלנו זה במקום שיהיו פרמטרים נוספים במכרז, כמו עניין של אמינות הנתונים, הזמן וכדומה.

חיים כץ: אתה חושב שככה זה יותר טוב?

עודד שריג: כן.

חיים כץ: בסדר, לא עקרוני.

עודד שריג: אני חושב שזה לא עקרוני, אבל אנחנו מבקשים את הגמישות הזו.

נועה בן שבת: אז גם במכרז וגם ברישיון שיוענק בעקבותיו, אפשר יהיה לחרוג מההוראות שנקבעו בתקנות.

שאול פסטרנק: יהיה אומדן.

שאול פסטרנק: אם  עוברים את האומדן, אז הוא לא יכול לזכות.

עודד שריג: זה יהיה חלק מהליך המכרז.

שאול פסטרנק: אוקיי.

עודד שריג: המחיר יהיה תמיד פרמטר.

שאול פסטרנק: יש תמיד את החשש, כמה פוטנציאלים במדינה יכולים להשתתף במכרז כזה לדעתך?

עודד שריג: יש היום 20 מסלקות, אז פוטנציאלית 20.

עודד שריג: עוד לפני שאני מתחיל עם אלה שאין להם מסלקה.

שאול פסטרנק: אני חולק עליך, ברשותך.

שאול פסטרנק: לדעתי מספר המשתתפים זה קשור הרי לחברות ההייטק שמתעסקות בזה.

שאול פסטרנק: זה לאו דווקא למסלקה.

עודד שריג: זה ביצה שלא נולדה.

שאול פסטרנק: נכון.

שאול פסטרנק: אין סוגיה כזאת בגמרא.

נועה בן שבת: בסעיף קטן ד' בריישא אנחנו אומרים, על אף האמור בסעיף קטן א', זה סעיף שקובע את התנאים או הוראות לעניין מתן הרישיון, אנחנו רוצים שיהיה כתוב: על אף האמור בסעיף קטן א' ו-ג' ובסייפא, אנחנו מבקשים להוסיף את הקטע שמסומן פה במודגש.

נועה בן שבת: לעניין תשלומים בעבור פעולות במערכת סליקה פנסיונית מרכזית כאמור בסעיף 31יד, ככל שייכללו בתנאי המכרז הוראות שונות מההוראות לפי אותו סעיף.

חיים כץ: אוקיי.

נועה בן שבת: עכשיו אנחנו עוברים לסעיף 31ו.

נועה בן שבת: בסעיף 31ו (ג) אנחנו מכילים את ההוראות לעניין שליטה ואמצעי שליטה מתוך חוק הפיקוח על הביטוח.

נועה בן שבת: אנחנו קבענו שמוחרגים מההכלה כמה הוראות שנוגעות לחסכון ארוך הטווח.

נועה בן שבת: בנוסחים הקודמים חלק מההוראות לא הוחרגו.

נועה בן שבת: אולי אני אבקש מהאוצר להסביר את העמדה הזאת.

הילה בן-חיים: הילה בן חיים, סגנית בכירה על הממונה על שוק ההון.

הילה בן-חיים: ההוראות שמדובר עליהן זה הוראות שמדברות על כך שמי שקיבל את ההיתר, הוא לא יהיה בעל החזקות מעבר לשיעור מסוים בשוק החיסכון ארוך הטווח, שמביא בחשבון את כל הנכסים של המבטחים ושל קופות הגמל.

הילה בן-חיים: זה מלכתחילה, והצעת החוק באמת הייתה רשימת ההחרגות הזאת, ואנחנו חשבנו שצריך להוריד אותה כדי בכל זאת למנוע את הריכוזיות.

הילה בן-חיים: עכשיו, כיוון שבמילא ההיתר שליטה למשתמש לא יעלה.

הילה בן-חיים: משתמש הוא ממילא מתוך השוק הזה של החיסכון ארוך הטווח, לא יעלה על 15 אחוז, אז ממילא זה מתייתר ואנחנו מחזירים את הרשימה המקורית עם עוד שני סעיפים שנוגעים לנושא.

חיים כץ: מאה אחוז.

קריאה: אפשר להבהיר את זה פעם נוספת?

עודד שריג: כן.

עודד שריג: יש מגבלה על מי שנמצא בשוק החיסכון הפנסיוני, שהוא לא יחזיק יותר מאשר 15 אחוז מהשוק.

עודד שריג: מכיוון שעכשיו יש לנו מגבלה של 15 אחוז שהסכמנו עליה לשליטה במסלקה, אז הרעיון שלא צריך פעמיים את ה-15 אחוז.

עודד שריג: אז מחריגים את אותם סעיפים שנמצאים בחוק הפיקוח, כי במילא יש לנו פה.

נועה בן שבת: אדוני, הסעיפים הבאים הם נמצאים בסעיף 31ט.

נועה בן שבת: הם נוגעים לסעיפי התחילה של הפעולות, ואני רוצה להבהיר את זה, כי היו לנו קצת אי בהירויות ורצינו להבהיר את זה.

נועה בן שבת: אנחנו בעצם אומרים דבר כזה: מסירת המידע ללקוח, היא תתחיל בתום 12 חודשים מיום שהחלה עבירת מידע על ידי מערכת סליקה כלשהי.

נועה בן שבת: זאת אומרת, מערכת סליקה כלשהי מתחילה לעבוד, מתחילה לעבוד ולמסור מידע.

נועה בן שבת: אם היא עושה כ-12 חודשים, היא יכולה להתחיל למסור מידע ללקוח או במועד מוקדם יותר שהממונה יורה עליו.

נועה בן שבת: זאת אומרת, המערכות הבאות שיקומו בעקבותיה, נניח שאחרי שנה וחצי מתחילה לפעול מערכת סליקה נוספת, היא צריכה מייד להתחיל גם במסירת מידע ללקוח.

חיים כץ: מה שאת אומרת, שהמסלקה הראשונה שמתחילה לפעול, היא קובעת את הסטנדרטים של כולם.

נועה בן שבת: היא קובעת את המועד הראשון וגם את הסטנדרטים בעצם, כיוון שהיא מתחילה להפעיל פעולה מסוימת.

חיים כץ: זאת אומרת, אם לראשונה יש העברת המידע ללקוח, גרייס של שנה או חצי שנה, אלה שיבוא אחריהם, אין לה גרייס.

חיים כץ: היא נכנסת מייד לפעולה.

חיים אורון: היא מתחרה באחרת שנותנת.

נועה בן שבת: גם הפעולות של סליקת הכספים, שהן נלוות לפעולות של מידע, הן לא יתחילו להיות מבוצעות, אלא בתום 12 חודשים מיום שהחלה העברת מידע לראשונה על ידי המסלקה הראשונה.

חיים כץ: שנה אחרי היום שהתחילו לתת מידע לראשונה.

חיים כץ: כן, אדוני.

יהודה רוזנטל: עו"ד יהודה רוזנטל, יועץ משפטי חיצוני לפורום מנהלי ההסדרים הפנסיוניים.

יהודה רוזנטל: בדיון הקודם בהקשר הזה סוכם, וזה שינוי לא קטן, שסליקת כספים תהיה באינטרוואל של שנה, אבל פר מערכת, כדי לראות שהמערכת הזאת יודעת לעבוד עם מידע.

נועה בן שבת: גם אני הבנתי את זה כפי שאתה מבין את זה.

נועה בן שבת: אחרי שחשבתי על המערכת, איך המערכת פועלת, אם נניח יש חברה שפועלת ברישיון והיא מתחילה לפעול ונותנת את הכספים, ואחרי זה נכנסת חברה בין במכרז ובין בכל דרך אחרת, והיא שוב מקבלת רישיון ואז יש לנו פער של שנה שבה לא נסלקים כספים, באמת נוצר פה איזה שהוא מצב לא הגיוני של חסר בשוק, כשיודעים שהפעולה של סליקת כספים היא אפשרית.

נועה בן שבת: יש מערכות שיודעות לתת אותה.

חיים כץ: אין טעם לבוא אליה.

חיים כץ: אנחנו קבענו סטנדרט ראשוני והשאר מתיישר עליו.

נועה בן שבת: כיוון שאנחנו דיברנו בישיבה הקודמת שיכולה להיות גם מסלקה שהיא תהיה רק מסלקת כספים, בלבד שהיא עומדת בכל התנאים, היא חברה שזה עיסוקה הבלעדי וכו',

חיים כץ: גם היא לא תתחיל אחרי שזו לראשונה נתנה השנה מידע.

נועה בן שבת: פה באמת יש ויכוח.

נועה בן שבת: אם אנחנו קודם דורשים שתהיה מסלקת מידע ולא תיתכן סליקת כספים ראשונית.

חיים אורון: אבל היא לא בקטגוריה של החוק הזה.

חיים אורון: מסלקת כספים שהיא לא מסלקה מרכזית שפה כתוב בהגדרה שלה שבין השאר היא סולקת מידע, היא כבר בקטגוריה אחרת.

נועה בן שבת: נכון.

נועה בן שבת: אם היא סולקת בין השאר מידע, היא בקטגוריה אחרת, אבל אם זה עיסוקה הבלעדי, הסליקה המרכזית של כספים, בין הגופים המוסדיים לבין היועצים הפנסיוניים.

חיים אורון: אנחנו לא מדברים עליה פה.

נועה בן שבת: אם אנחנו רוצים להוציא אותה, את מסלקת הכספים לנושאים הפנסיוניים.

עודד שריג: אני רוצה להסביר.

עודד שריג: יכול להיות מצב שבו תקום מסלקת אינפורמציה והיא תוסיף כספים, וזה המצב הסטנדרטי שאנחנו חושבים עליו.

עודד שריג: אבל בעוד כמה שנים מישהו יגיד, אני רוצה להקים מסלקה שכל יעודה זה סליקת כספים פנסיוניים בלבד.

חיים כץ: אין לו בעיה.

חיים כץ: הוא יכול להיכנס לכספים, למה זאת עובדת שנה.

עודד שריג: זה בדיוק התיקון.

עודד שריג: זה בדיוק התיקון.

נועה בן שבת: השאלה אבל הייתה אחרת.

נועה בן שבת: אם תתחיל ראשונה לפעול.

חיים כץ: לא תתחיל.

חיים כץ: לא יכולה עד שאין שנה.

עודד שריג: זה אין בעיה.

חיים אורון: אנחנו רוצים תקופת הכשרה למערכת, של שנה.

חיים כץ: מאה אחוז.

חיים אורון: גם לצורך המידע.

חיים כץ: מקובל לגמרי.

חיים אורון: אחרי שעברו את הבגרות הזו, מי שיכול להיכנס למסלול הזה והוא עומד בתנאים שלו, שיתחרה וייכנס.

שאול פסטרנק: יש לי שאלת הבהרה.

שאול פסטרנק: אני רוצה להבין פשוט את הנושא הזה של מסלקת כספים משולבת עם כרטיסי אשראי.

חיים כץ: בלי מידע, לא מעניין.

חיים אורון: המסלקה רק של כספים פנסיוניים.

שאול פסטרנק: בדיוק.

חיים כץ: היא לא יכולה לקום בשום מצב.

חיים כץ: היא לא יכולה לקום עד שאין מסלקה אחת שנותנת אינפורמציית מידע, שנה.

שאול פסטרנק: עדיין נשאר אותה שאלת הבהרה שרציתי לשאול.

שאול פסטרנק: אם אני הבנתי נכון, יכול להיות שאני לא מבין נכון, לכן אני מבקש הבהרה.

שאול פסטרנק: מסלקה שסולקת כספים פנסיוניים, אבל סולקת גם כספים אחרים (מס"ב), היא לא כפופה לחוק.

שאול פסטרנק: דהיינו, אין את המגבלה של 15 אחוז וכן הלאה.

שאול פסטרנק: דהיינו, אם רם עמית ואני מקימים עכשיו מסלקה שתסלק את כל הכספים הפנסיוניים, אבל היא תסלק גם תשלומים לסופרמרקט ותשלומים לכרטיסי אשראי ועוד כל מיני דברים, אנחנו פטורים מהחוק, אם הבנתי נכון.

שאול פסטרנק: המפקח, אין לו סמכות על המסלקה הזאת.

שאול פסטרנק: כל הכספים של הפנסיה יעברו דרכה.

שאול פסטרנק: אין מגבלה של 15 אחוז.

חיים כץ: עכשיו יענה לך המפקח.

עודד שריג: מסלקה כזו כפופה לפיקוח של בנק ישראל.

עודד שריג: מההגדרה, מסלקות שכפופות לפיקוח של בנק ישראל, עומדות בסטנדרטים מסוימים.

עודד שריג: אנחנו לא רצינו להיכנס לטריטוריה של בנק ישראל, למקום שהוא נמצא.

חיים כץ: זאת אומרת, מה שאומר המפקח, יוכל בעל המסלקה לבחור איזה מפקח הוא רוצה.

עודד שריג: בדיוק.

חיים כץ: הוא רוצה מתכונת שוק ההון או מתכונת בנק ישראל.

עודד שריג: מתכונת שוק ההון, זה אומר רק כספים פנסיוניים.

נועה בן שבת: אבל רק במגבלה אחת.

נועה בן שבת: כיוון שההגדרה מערכת סליקה פנסיונית שואלת למה מיועדת המסלקה, אם הייעוד שלה היא סליקת כספים פנסיוניים והוספת את הפעולה של איזה כרטיסי אשראי לאיזה סופרמרקט רק בשביל לנסות להתחמק, אז יבדקו את הייעוד ואז יראו שאתה באמת מערכת קליטה פנסיונית ואז לא תוכל לפעול, אלא אם כן קיבלת רישיון.

שאול פסטרנק: אוקיי.

שאול פסטרנק: לסיום דבריי אני אגיד את דעתי, גם אם היא לא תתקבל, והיא נשארת בעינה, וזה לא קשור בכלל, עוד פעם, לא לאינטרס שאנחנו מייצגים, אלא אם אני יושב פה, אז אני אביע את דעתי מה אני חושב על החוק.

שאול פסטרנק: ברגע שכל המהות של החוק זה באמת שיהיה פיקוח על אנשים או גופים שיתעסקו בדבר המסוכן הזה של פנסיה.

שאול פסטרנק: ברגע שיש החרגה כזאת, שכל מה שרצינו בחוק, 15 אחוז בעלים שאתה, חבר הכנסת ג'ומס, זה כל כך רצית ובצדק, פשוט  הוא בטל.

שאול פסטרנק: אנחנו מדברים על בנקים.

שאול פסטרנק: בנקים יכולים להקים לבד, עם הפיקוח של המפקח על הבנקים, שהפיקוח שלו הוא לא ברמה של הפיקוח של המפקח על הפיקוח לגבי הבעלות, 15 אחוז.

שאול פסטרנק: לבד, יכול להיות אחד 100 אחוז ולעשות סליקה פנסיונית, ולדעתי זה בא באג חוק.

שאול פסטרנק: זה לא קשור לאינטרס של כלום.

שאול פסטרנק: לא לשכת סוכני ביטוח, לא תאגידים, לא חברות ולא כלום.

שאול פסטרנק: לדעתי זה לא נכון.

שאול פסטרנק: אני אמרתי פעם שעברה, אולי לא הבנתי את עצמי.

שאול פסטרנק: זאת תקלה, ולא צריך להשאיר אופציה שתקום איזה שהיא מסלקה שתיגע בכסף של עשרות ומאות מיליארדים של פנסיה, אם היא לא במגבלות של החוק שאני תומך בו.

חיים כץ: ומה אומר אדוני המפקח על שוק ההון והביטוח?

עודד שריג: תראו, אם יש מסלקה שלא מטרתה לסלוק כספים פנסיוניים, אלא היא סולקת כספים פנסיוניים אגב פעילות אחרת, היא ממילא כפופה לפיקוח של בנק ישראל, ואז השאלה למשל, 15 אחוז בעלות.

עודד שריג: זה החלטה שלהם, זה לא החלטה שלנו.

עודד שריג: אבל אם מטרת המסלקה היא קודם כל לסלוק כספים פנסיוניים, ואגב זה היא עושה עוד פעילות שולית, היא כפופה לסמכות.

עודד שריג: .

חיים אורון: זה בסדר.

חיים אורון: הוא טוען הפוך.

חיים אורון: איך יווצר מצב שיקום בנק ויקים מסלקה שהוא סולק 50 אחוז כרטיסי אשראי ו- 50 אחוז פנסיה?

חיים אורון: זה אצלך בקטגוריה?

עודד שריג: על השאלה של ה-50 אחוז אני לא יודע לענות לך.

חיים אורון: אני חושב שהטענה של שאול היא עניינית.

חיים אורון: אנחנו רוצים שהסליקה הפנסיונית תהיה בסמכותך.

חיים אורון: יש בעיה עם בנק ישראל.

עודד שריג: במובן הזה אגב, יש להם גם סמכות על המסלקה ואנחנו לא מסירים מסמכותם.

חיים אורון: למה שלא יהיה כתוב בחוק שאם יש מסלקה במדינת ישראל שבין פעילותה יש יותר מאחוז מסוים שאתם תגידו לנו מהו, היא חייבת אישור גם שלך.

הילה בן-חיים: ללא מתן הרישיון, אתה לא יודע מה יהיה אחוז הפעילות.

חיים אורון: ברגע שהיא עברה לשם, היא חייבת רישיון.

הילה בן-חיים: אבל אז יש תנאים לקבלת הרישיון.

חיים אורון: היא צריכה לדעת שיכול להיות שיעצרו אותה לגמרי.

חיים אורון: היא נכנסה לתחום לא לה, אז זה בדיוק מה שאנחנו רוצים.

חיים אורון: שהיא נכנסה לתחום לא לה, ואם היא רוצה לעלות עכשיו לא על כביש 6, אלא להיכנס לכביש צר, היא צריכה להחליף את הפרייבט בג'יפ.

חיים אורון: אין בעיה.

עודד שריג: יש לי הצעה בעניין הזה.

עודד שריג: אין לי בעיה שנקבע אחוז מינימאלי ואז נגיד שהיא נכנסת לפיקוח ולא בהכרח לדרישות הרישוי.

עודד שריג: דרישות הרישוי זה משהו אחר.

עודד שריג: דרישות הרישוי זה בעיקרה, ודרישות הפיקוח זה משהו אחר, ואז עם הפיקוח שלנו.

עודד שריג: האבחנה הזו מבחינתו היא בסדר.

עודד שריג: אפשר לומר שאם יש לה פעילות מספקת, היא בפיקוח שלנו גם.

עודד שריג: לכן אנחנו הולכים פה על העניין העדין, שהיא גם בפיקוח שלנו.

עודד שריג: זה לא פוקע את הדרישות של בנק ישראל, ולצורך העניין אתם יכולים לקבוע את האחוז שאתם חושבים שהוא נאות, ואז יהיה גם בפיקוחנו ולא נדרוש את המגבלה של למשל 15 אחוז בעלות.

עודד שריג: אני לא יודע מה הדרישה של הבעלות במס"ב.

עודד שריג: אני לא רוצה להיכנס לזה.

שאול פסטרנק: אני אסכם במשפט אחרון.

שאול פסטרנק: כל סליקה פנסיונית היא בפיקוח של הפיקוח, גם אם לא היינו פה ולא הייתה ועדה.

שאול פסטרנק: זה החוק.

שאול פסטרנק: אין סליקה פנסיונית, הוא יכול לשלוט בכול.

שאול פסטרנק: לא צריך חקיקה.

שאול פסטרנק: החקיקה עם המגבלה של ה-15 אחוז, היא חכמה ויש לה סיבה.

שאול פסטרנק: כל ניסיון שיהיה אפשרות לעקוף את ה-15 אחוז, ובמיוחד שאני אמרתי, אף בנק לא פה יש כבר סיבה, הם לא פה, והמסלקה הפנסיונית שאני דירקטור בה, יש למפקח ספק אם משם תצא המסלקה או שהוא יעשה מכרז.

שאול פסטרנק: זאת הסיבה שאני אומר, תשאירו את המגבלה של ה-15 אחוז.

שאול פסטרנק: לא תשאירו את המגבלה, אז לא עשינו כלום.

חיים אורון: אני מציע מה שאתה אמרת ותצטרך לעמוד בכללי חוק זה.

חיים אורון: אם נוצרת עילה להפעיל גם את העניין, כי זה כל כך משמעותי בפיקוח על האחוז הבעלות, או שזה שולי ואתה לא מפעיל.

חיים אורון: היא צריכה לעמוד בכללי חוק זה, ואז מישהו ילך איתך לבית משפט ויגיד, אתה לא מפעיל את החוק.

עודד שריג: אומרת לי אפרת הערה שהיא חשובה.

עודד שריג: צריך לזכור את זה.

עודד שריג: החוק מנוסח כרגע בצורה כזו שמאפשרת לנו להפעיל את הסמכות מהרגע שאנחנו קובעים שזה מיועד, ואם אנחנו נקבע אחוזים שרירותיים ומישהו ינסה לעקוף את החוק, אז לא תהיה לנו את הגמישות להגיד, אנחנו בכל זאת רוצים להפעיל.

עודד שריג: הניסוח הנוכחי הוא ניסוח שאומר, אם אנחנו שופטים שזה מיועד, אז אנחנו יכולים לעשות את זה.

יהודה רוזנטל: אני חושב שבעיה משפטית כמו שהוצגה, לא קיימת באמת.

יהודה רוזנטל: המונח פה הוא מערכת מרכזית שמיועדת להעברה.

יהודה רוזנטל: אם היא מיועדת ב-5 אחוז או ב-7 אחוז, ממש לא חשוב.

יהודה רוזנטל: ברגע שהיא מיועדת לעשות את הפונקציות כולן, להעברה מכלל מוסדיים לכלל הלקוחות, היא נתפסת.

יהודה רוזנטל: גם אם הפעילות שלה היא שולית ברמה ההיקפית שלה, אם עכשיו תעשה את זה באחוז אחד, היא עדיין נופלת לפה.

יהודה רוזנטל: מכאן אנחנו הולכים לשאלה אחרת, האם המפקח יכול לתת לה רישיון, כי זה לא הדבר היחיד שהיא עושה.

יהודה רוזנטל: זה משהו אחר לחלוטין.

יהודה רוזנטל: הוא יכול לא לתת לה רישיון, ואסור לה לעשות את זה.

יהודה רוזנטל: אבל זה שני דברים שונים.

יהודה רוזנטל: יש הגדרה פונקציונאלית של מה זאת המערכת.

יהודה רוזנטל: אני מציע, דנו בזה כל כך הרבה, לא לפתוח את זה, כי זה עלול ליצור פתח גם לבעיות שלי, ובעיות שלי באמת.

שאול פסטרנק: יש החרגה בחוק למי שעושה סליקה פנסיונית ועוד משהו.

נועה בן שבת: לא החרגה, להיפך.

נועה בן שבת: יש אמירה שאם זה לא עיסוקו הבלעדי, הוא לא יוכל לקבל  רישיון.

חיים כץ: הלאה.

נועה בן שבת: אנחנו עוברים הלאה לסעיף 31טז.

נועה בן שבת: בסעיף הזה יש לנו מספר דברים שאני רוצה להתייחס אליהם.

נועה בן שבת: דבר ראשון, אנחנו הוספנו פה בסעיף קטן ג(1), הוספנו בסייפא, אנחנו אומרים שהמידע יהיה נגיש למשתמש או ללקוח עד להעברתו לידו, ובתקופה הזאת וגם בתקופת הביקורת, הוא יהיה נגיש למי שקיבל אישור פרטני מהממונה לגשת למידע, בשביל מחלוקות בין המשתמשים, בין הלקוח למשתמש, לשם פיקוח הממונה, ואנחנו מבקשים להכניס את הנושא של ביקורת פעולת המערכת.

נועה בן שבת: המטרה היא לדבר על בדיקת תקשורת, בדיקות שהן בדיקות שוטפות במערכת.

חיים כץ: למה צריך להכניס את זה לחוק?

חיים כץ: מי יעשה את זה?

נועה בן שבת: יעשה את זה אותו אדם שקיבל אישור פרטני מהממונה מראש.

חיים כץ: מה, הוא הפך להיות איש אחזקה גם?

עמית אשכנזי: אולי אני אסביר את זה.

עמית אשכנזי: עמית אשכנזי מהרשות למשפט וטכנולוגיה.

עמית אשכנזי: אנחנו מדברים על בניית צינור, ובעקרון הפרק הזה קובע את המסלקה כצינור, וקבענו גם הוראות מאוד נוקשות על הגישה למידע שזורם בתוך הצינור, ואז ישבנו אתמול עם אנשים שהם אמורים להתעסק בנושאים האלה שפעם ראשונה נכנסו יותר לפרטים, ועלה החשש שלפעמים באירועים מאוד מסוימים, כדי לבדוק איך הצינור עובד, צריך לגשת למידע, ואנחנו סגרנו בדבר הזה מאוד חזק בחקיקה, כי כתבנו שהמטרות שלשמן מותר לגשת, זה פיקוח.

עמית אשכנזי: לכן הוספנו את מטרת הביקורת.

עמית אשכנזי: בדיוק כדי להתמודד עם החשש הנוסף שהעלית, שזה יצטרך אישור של הממונה, רצינו לחדד שהנושאים שקשורים לביקורת תקינות המערכת, יוסדרו במסגרת התקנות שעוסקות בנגישות.

חיים כץ: זאת אומרת, אתם עכשיו תעברו, כל מי שייגש למערכת, יהיה סודי פלוס.

עמית אשכנזי: זה בכל מקרה אמור להיות בתקנות.

עמית אשכנזי: החוק היום מגביל בצורה עוד יותר נוקשה את הגישה למידע.

חיים כץ: אוקיי, מאה אחוז.

נועה בן שבת: בהמשך לכך, מוצע גם להוסיף, זה לא מופיע פה בנוסח, אבל מוצע להוסיף בנוסח, בסעיף קטן ד(3) את הסעיף שהוא קובע מה יקבע השר בהתייעצות עם שר המשפטים, איזה הוראות הוא יקבע, אז גם הוראות לעניין אופן הגישה למערכת לשם פעולות הבקרה.

נועה בן שבת: עוד באותו סעיף, גם טכני בעצם, אבל לא מספיק נתנו עליו את הדעת קודם.

נועה בן שבת: אנחנו דיברנו על כך שהמידע עצמו נשמר לתקופה עד להעברת המידע לידי המשתמש, ותקופת הביקורת לאחריו, עד חודש לאחריו, ואחר כך נשמרים רק נתונים אודות המידע.

נועה בן שבת: כשמדובר על עבירות כספים, אז השאלה עד מתי אנחנו שומרים את המידע על עבירות הכספים?

נועה בן שבת: צריך לדעת האם ביום מסוים עברו 300 אלף או 30 אלף או 3,000.

נועה בן שבת: צריך לדעת מתי הם הועברו, והשאלה אם פה נמחק המידע?

נועה בן שבת: הרי המידע הוא ה-3,000 שקל שהועברו, והשאלה אם צריך למחוק את זה באמת בסוף אותה תקופה?

עודד שריג: אין פה את החשש לגבי אינפורמציה אישית על הבן אדם.

נועה בן שבת: בסעיף 31ט, אני מצטערת שאנחנו צריכים לחזור אחורנית.

נועה בן שבת: בסעיף 31ט פירטנו את כל ההוראות.

נועה בן שבת: פורטו ההוראות שהמערכת יכולה לבצע.

נועה בן שבת: לגבי חלק מהם, אנחנו הלכנו בעקבות הנוסח שעבר בקריאה ראשונה.

נועה בן שבת: נכללה בו פעולה שהיא הפעולה האופציונאלית, של מתן משוב לבקרה לפעולות מסוימות שהמערכת ביצעה, שמה שהוסבר לי ממשרד האוצר, מדובר על כך שבוצעה פעולה, העברת מידע,ויש איזו העברה אוטומאטית או לא אוטומאטית שאומרת, קיבלתי את המידע, אני מאשר.

נועה בן שבת: איזה מן אישור.

נועה בן שבת: הבוקר משרד האוצר ביקש גם להרחיב את זה.

נועה בן שבת: משוב לבקרה צריך להיות בעצם פעולה.

נועה בן שבת: זה מן הוראה כוללת.

נועה בן שבת: זה מן פעולה כוללת שהיא צריכה להיות נלווית לכל אחת מהפעולות.

נועה בן שבת: העברת מידע, תן משוב לבקרה.

נועה בן שבת: העברת כספים, תן משוב לבקרה.

נועה בן שבת: כל פעולה ופעולה שנעשית במערכת, תהיה מלווה במשוב לבקרה.

חיים כץ: טוב, אוקיי.

חיים כץ: כן.

שאול פסטרנק: אני ממש מצטער, אני חייב להביע דעה.

שאול פסטרנק: אני קצת הולך אחורה בדיון, אבל אם נעשתה מקח טעות, אני חייב להעיר.

שאול פסטרנק: תקבלו את דבריי, לא תקבלו.

שאול פסטרנק: מה שאני הערתי מקודם, כתוב בחוק בדיוק ולא כפי שאמר הבחור, שהוא בחור מצוין.

שאול פסטרנק: הוא מייצג אינטרסים של מנהלי ההסדרים.

שאול פסטרנק: בסעיף 31ב א(2) כתוב: עיסוקה הבלעדי הוא הפעלת מערכת סליקה פנסיונית.

שאול פסטרנק: המילה "הבלעדי" באה להחריג את מי שלא עוסק בלעדי רק בפנסיה.

שאול פסטרנק: מי שעוסק בפנסיה ובעוד דברים.

שאול פסטרנק: הוא לא כפוף לחוק.

נועה בן שבת: לא, הוא כפוף לחוק, אבל הוא לא יוכל לקבל רישיון.

חיים כץ: מאחר ויש לנו עורכת דין שהיא היועצת המשפטית של הוועדה, אז אנחנו מקבלים את דעתה.

שאול פסטרנק: כבוד היו"ר, שאלה אחרונה.

שאול פסטרנק: אני רוצה להיות שקט לדורות הבאים.

שאול פסטרנק: התרגיל הזה שאני ציירתי, לא יכול להיות לפי החוק?

חיים כץ: לא.

שאול פסטרנק: אוקיי.

חיים כץ: מאה אחוז.

חיים אורון: ואם אתה תגלה שעקפו פה את החוק, יצטרכו לעשות תיקון לחוק.

חיים אורון: זאת עקיפה מאוד מהותית.

נועה בן שבת: בסעיף 6 לחוק, בתיקון סעיף 32 לחוק, מדובר על עיצומים כספיים על מיני הפרות.

נועה בן שבת: בנוסחה קודם דובר על כך שעל כל הפרות של החברה, והתברר שחלק מההפרות מתייחסות לנושא תפקידים או לאנשים שפועלים או מי שמחזיק החזקות בחברה, ולכן עכשיו זה יחולק לסעיפי משנה.

נועה בן שבת: יש סעיפים קטנים.

נועה בן שבת: נוספו סעיפים קטנים: ו' ו-ז' ו-ח', והם בעצם מייצגים את אותן הפרות שדובר עליהן קודם לכן.

נועה בן שבת: בנוסף, בתיקון סעיף 38, בסעיף 8 להצעת החוק, פה הייתה עבירה של הפרת חובת סודיות.

נועה בן שבת: אנחנו ביקשנו להוסיף אותה להפרת חובת סודיות שמוטלת על היועץ הפנסיוני.

נועה בן שבת: עונש של העבירה הזאת הוא שנת מאסר ואנחנו הסכמנו עם עמדת משרד המשפטים, שאין צורך בעצם בעבירות על חובת הסודיות במובן הזה של אותו סעיף 31טו, שכן חוק הגנת הפרטיות מכסה את העניין ולכן אנחנו מוחקים את העבירה הזאת, וגם עבירה שהופיעה בנוסח הקודם בסעיף 22א.

נועה בן שבת: עד כה התיקונים.

חיים כץ: ועכשיו את עוברת להסתייגויות.

ליאת בן מאיר: מה לגבי הסעיף הנגטיבי ב-31יז?

נועה בן שבת: אבל זה עניין של נוסח.

נועה בן שבת: יש עניינים שונים של נוסח שאנחנו לא התייחסנו אליהם.

נועה בן שבת: 31יז מגביל את העברת המידע לכך שהעברת המידע והגישה אליו והשימוש בו, יהיו לשם ביצוע ההוראות לפי החוק הזה בלבד.

נועה בן שבת: משרד המשפטים אומר שכדי לקבוע עבירה שכבר קבועה וכבר הקראנו אותה בנוסח, שאומרת שאסור, שמי שלא שמר יותר מדי ולא ביצע אותה לצורך אותם סעיפים, יהיה עונשו כך וכך.

נועה בן שבת: אז צריך לקבוע גם הוראה שאדם לא יעשה ההיפך מאותן הוראות.

נועה בן שבת: אני חושבת שזה רק עניין של נוסח.

חיים כץ: טוב, אוקיי.

חיים כץ: אנחנו עוברים עכשיו להסתייגויות.

נועה בן שבת: כן.

חיים כץ: את מקריאה אותן.

חיים כץ: אנחנו צריכים להצביע גם אם אלה שהסתייגו אינם פה?

נועה בן שבת: כן.

נועה בן שבת: כי הם הגישו לנו הסתייגויות בכתב.

נועה בן שבת: רע"מ-תע"ל, בל"ד וחד"ש וחברת הכנסת אורלי לוי.

נועה בן שבת: חברת הכנסת אורלי לוי מציעה שהגדרה מעביד בסעיף 2 בפסקה 5, תימחק.

חיים כץ: מי נגד ההסתייגות, ירים את ידו.

חיים כץ: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב ההסתייגות לא התקבלה          תודה רבה.

חיים כץ: ההסתייגות נפלה.

חיים כץ: אני הבנתי שמי שאיננו לא צריך להקריא גם.

חיים כץ: אוקיי, תמשיכי.

נועה בן שבת: חברת הכנסת אורלי לוי גם מציעה באותו סעיף, בסעיף 2 בפסקה 5 בהגדרה מערכת סליקה פנסיונית, לדבר על כך שבמקום שהמערכת מיועדת להעברת המידע, היא גם מאפשרת את העברת המידע.

חיים כץ: מאה אחוז.

חיים כץ: מי נגד ההסתייגות, ירים את ידו.

חיים כץ: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב ההסתייגות לא התקבלה         תודה רבה.

חיים כץ: ההסתייגות נפלה.

נועה בן שבת: בסעיף 5, חברת הכנסת אורלי לוי גם מציעה שבתיקון לסעיף 31ב(א) המוצע בפסקה 6, בסופה יבוא, הדרישה הנוספת שהחברה עומדת בהוראות סעיפים 13, 14 ו-17 לחוק הגנת הפרטיות.

נועה בן שבת: אנחנו חושבים שבמילא הם נמצאים פה בהצעת החוק.

חיים כץ: מי נגד ההסתייגות?

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב ההסתייגות לא התקבלה              ההסתייגות נפלה.

חיים כץ: ראוי לציין שכל חברי הכנסת שנמצאים פה, הצביעו נגד ההסתייגויות.

נועה בן שבת: סעיף 31י המוצע, בסופו יבוא: 4. החברה צריכה להטמיע הסדרים לזיהויו של משתמש או לקוח, לפי העניין, ולקבלת בקשתו במערכת.

נועה בן שבת: .

חיים כץ: מאה אחוז.

חיים כץ: מי נגד ההסתייגות?

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב ההסתייגות לא התקבלה             ההסתייגות נפלה.

נועה בן שבת: בסעיף 31יד (א) 1, אחרי דמי השימוש שקובע הממונה, הציעה לקבוע את זה לדמי השימוש המרביים, ופסקה 2 שהשר קובע את דמי השימוש המרביים, כמחליט.

חיים כץ: מי נגד ההסתייגות?

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב ההסתייגות לא התקבלה          ההסתייגות נפלה.

נועה בן שבת: בסעיף 31טז (ג) 1, המילים "וכן בתקופת הביקורת", יימחקו.

חיים כץ: נגד.

נועה בן שבת: וחברי הכנסת של חד"ש, בל"ד ותע"ל מציעים שבסעיף 31ב (א) המוצע, אחרי פסקה 6 יבוא: 7. הפעלת מוקד טלפוני על ידי החברה, לטיפול בבעיות ולמענה ללקוחותיה, ביכולתה להפעיל מוקד טיפול בבעיות חירום בשעת הצורך באופן מיידי.

חיים כץ: מי נגד ההסתייגות?

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב ההסתייגות לא התקבלה              גם ההסתייגות הזאת נפלה.

נועה בן שבת: בסעיף 31ו (א) הם מציעים, במקום 15  אחוז לעניין אמצעי השליטה, יבוא 10 אחוז.

חיים כץ: אוקיי, מי נגד?

חיים כץ: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב ההסתייגות לא התקבלה         ההסתייגות נפלה.

נועה בן שבת: בסעיף 31ט (ו) המוצע, במקום רשאי לתת, יבוא יתן, ובמקום "ויתן", יבוא "וכן".

חיים כץ: מי נגד?

חיים כץ: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב ההסתייגות לא התקבלה             גם ההסתייגות הזאת נפלה.

נועה בן שבת: בסעיף 31ט (ז) המוצע, הם מציעים שהבקשה של לקוח שבאמצעותו יבוצעו פעולות, היא תהיה בקשה שחתומה בידי הלקוח על טופס המיועד לכך, שמאפשרת ביצוע פעולה מסוימת וחד פעמית.

חיים כץ: מי נגד ההסתייגות?

חיים כץ: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב ההסתייגות לא התקבלה     גם ההסתייגות הזאת נפלה.

נועה בן שבת: בסעיף 31י המוצע, בסופו יבוא, 3 סעיפים:  4. תפעל בהתאם להוראות שייתן הממונה לעניין כללי עבודה במערכת, פרסומם לעובדיה,               למשתמשים, ללקוחות ותהיה אחראית למילואם בידי עובדיה.

נועה בן שבת: 5. תגבש כללים למנגנון חירום למענה למשתמשים ללקוחות בעת הצורך.

נועה בן שבת: 6. תקים מועד למענה לשאלות הלקוחות ותספק שירותי מענה בסיסיים.

חיים כץ: מי נגד ההסתייגות הזאת?

חיים כץ: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב ההסתייגות לא התקבלה      גם ההסתייגות הזאת נפלה.

נועה בן שבת: סעיף 31יב (ג), אחרי אותו גורם, זה הכוונה אם אותו גורם חויב לבצע התחברות למערכת, מתי הוא יצטרך לבצע את זה.

נועה בן שבת: הם מציעים בתוך 12 חודשים.

חיים כץ: מי נגד?

חיים כץ: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב ההסתייגות לא התקבלה          גם ההסתייגות הזאת נפלה.

נועה בן שבת: הסתייגות אחרונה של חברת הכנסת אורלי לוי.

נועה בן שבת: היא מציעה שאותה עבירה של העברת מידע או נתונים אודות המערכת, עיון בהם ללא גישה או השימוש בהם או שמירתם במערכת שלא צורך ביצוע הוראות הקבועות במערכת, תהיה תלויה בעונש של 5 שנות מאסר.

חיים כץ: מי נגד ההסתייגות הזאת?

חיים כץ: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב ההסתייגות לא התקבלה          גם ההסתייגות הזאת נפלה.

חיים כץ: קודם כל למדנו פה שלא במסגרת התקציב ולא במסגרת חוק ההסדרים, ולא התקציב ולא במסגרת חוק ההסדרים, שדיונים ליליים הם דיונים פוריים.

חיים כץ: מאחר ואנחנו פה בוועדה הזאת, איך אני באתי לזמן שאול ואנחנו צריכים להספיק הרבה, אז אנחנו נעבור בנוסף לדיונים היומיים לדיונים ליליים.

חיים כץ: יהיה לנו אפשרות לעבור על הרבה יותר נושאים.

חיים כץ: לפני שאנחנו מצביעים, אני רוצה להודות לג'ומס.

חיים כץ: החוק עוד לא עבר במליאה, אבל סביר להניח שהאוצר יפעיל את מלוא השפעתו והחוק יעבור במליאה ואפילו אני אתמוך.

חיים כץ: אני אציג אותו ואני אתמוך.

חיים כץ: ג'ומס, למרות שהוא לא חבר בוועדה, בא לדיונים.

חיים כץ: כנראה שהנושא חשוב.

חיים כץ: הוא מלווה את נושא הפנסיה מאי שם ב-2003, כשבאו ואמרו שאנחנו מלאימים את הקרנות.

חיים כץ: ג'ומס הופיע לכל הדיונים.

חיים כץ: ג'ומס, תודה רבה על תרומתך לקידום העניינים.

חיים אורון: אני רוצה ראשית, להודות לך על התודות ולהודות לך כי אני יודע כמה הנושא הזה חשוב לך ועד כמה למרות שאולי התחלת את הדיון בקצת יותר הסתייגות ממני, אבל עד כמה התרומה שלך לניסיון להגיע להצעה שאני חושב שהיא טובה, היא יותר טובה ממה שהיא הובאה לפה.

חיים אורון: אני חושב לא רק לדעתנו, גם לדעת הממונה וגם לדעת אלה שישבו מסביב, ואני אומר, כי שמעתי את זה מהם, ואני חושב שהייתה לך תרומה מכרעת בעניין הזה.

חיים אורון: אני רוצה להעיר עוד שתי הערות קצרות.

חיים אורון: האחת, אני חושב שהעבודה החשובה ביותר של חברי הכנסת, שלפי דעתי הם לא כל כך מצליחים בה, זה העבודה הזאת, המשעממת, לעבור על החוקים.

חיים אורון: אפשר להעביר פה חוק פרטי.

חיים אורון: עם כל הכבוד, זה מה שיוצר בסיסים להתנהלות, ופה אין לזה קרדיטים, אף אחד לא מדבר על זה, וזאת העבודה החשובה באמת בכנסת.

חיים אורון: הערה אחרונה למה שאתה אמרת.

חיים אורון: אני חושב שבידך, גם על פי מה שהוחלט, לא כל כך אהבתי את זה.

חיים אורון: נושא הפנסיה המהותי הוא מתחת לרדאר.

חיים אורון: כולם מבינים שאנחנו על הר געש, כמו בכל העולם, אבל לא מתעסקים בזה.

חיים אורון: עלה אתמול בישיבה, מבחינתי די מקרי, כשלוועדה למעמד האישה התכנסו ארגונים בנושא של שנתיים וכשהתחלתי קצת להגיד, חברים, הנושא של השנתיים הוא עם כל הכבוד, הוא פינה חשובה בתוך הדיון.

חיים אורון: יש פה דיון הרבה יותר מהותי.

חיים אורון: עם מה יוצאת אישה היום בגיל 60?

חיים אורון: עם איזה פנסיה היא תצא?

חיים אורון: או עם גיל 62.

חיים אורון: מה יהיה לה?

חיים אורון: מישהו הרי מבטיח לבן אדם שיהיה לו פנסיה בעת פרישה, והוא היום בן 40-50, והוא מרמה אותו.

חיים אורון: אני צודק?

חיים כץ: צודק.

חיים אורון: הוא מרמה אותו.

חיים אורון: אין לו את זה.

חיים כץ: יש דיון היום ב-10:30, והכותרת שלו הוא הגבלת הסמכויות של הממונה .

עודד שריג: זה הזובור שעושים לנו על זה שהצלחתם להעביר את החוק כל כך יפה.

עודד שריג: אני רוצה להוסיף שתי מילים.

עודד שריג: החוק הגיע לפה.

עודד שריג: אני רוצה להגיד תודה על העבודה המאומצת שנעשתה, כי באמת נעשתה פה עבודה מאומצת, והחוק בהחלט יצא בפורמט יותר טוב ממה שהבאנו אותו.

עודד שריג: לא לכל הדברים אנחנו מסכימים, וחלק מהדברים זה פשרות וזה בהחלט חלק מהמשא ומתן וההתנהלות התקינה.

עודד שריג: יש לכם דעה משלכם.

עודד שריג: גם אם אתם לא מסכימים איתנו, אנחנו צריכים לכבד אותה והיא החשובה בעניין הזה.

עודד שריג: אני חושב שעשיתם עבודה מצוינת כאן וכולם, כולל אנשים שלא קיבלנו את דעתם בדרך, תרמו וכתוצאה מזה אנחנו קיבלנו חוק שיאפשר לנו להפעיל בסופו של דבר מסלקה בפיקוח נאות.

עודד שריג: אני חושב שזה בהחלט לטובת כולם.

נועה בן שבת: סעיף 42, אני מצטערת, אני שכחתי.

נועה בן שבת: סעיף 42א, אנחנו אוסרים על שימוש בשם החוק.

נועה בן שבת: היה לנו מערכת פנסיונית מרכזית.

נועה בן שבת: בטעות אמרנו, מערכת סליקה פנסיונית מרכזית.

נועה בן שבת: אנחנו הורדנו את המילה "מרכזית", כי כל מי שמשתמש במונח מערכת סליקה פנסיונית, הוא עלול להטעות.

חיים כץ: בסדר.

שאול פסטרנק: שלא כמנהגי, אני לא נוהג להחמיא.

שאול פסטרנק: שני דברים: קודם כל אני מכיר את חבר הכנסת חיים כץ 20 ומשהו שנים.

שאול פסטרנק: את ג'ומס אני גם קצת מכיר מהפוליטיקה.

שאול פסטרנק: אני מעריך מאוד את ג'ומס.

שאול פסטרנק: אני נציג ציבור.

שאול פסטרנק: אתה עוד מעט פורש מהפוליטיקה, מהכנסת, ואתה מקדיש את הזמנים האלה.

שאול פסטרנק: . אני הייתי בהלם.

שאול פסטרנק: אני חושב שכולם כמעט היו הולכים כבר לחופשת שחרור מהכנסת, וכל הכבוד לך.

שאול פסטרנק: לך חיים כץ, אני מכיר אותך שנים באמת.

שאול פסטרנק: ראיתי אותך בהרבה עבודות, אבל פה עשית עבודה מעל ומעבר, ובאמת החוק הוא הרבה יותר טוב מאשר כשהגיע לפה, ושאפו לאנשי הפיקוח שמה שלא הלך בכוח, הלך בעוד יותר כוח, ואני מעריך אותם.

שאול פסטרנק: אני מקווה שנרתום אותך למאבקים אחרים, גם שיהיו עם כל כך הרבה כוח, ואני אומר גם לאנשי הפיקוח: זה שלפעמים לא מסכימים אתכם, זה לא הולך אותנו לרשעים, ולא תמיד מה שאנחנו מדברים, זה אינטרסים.

שאול פסטרנק: יש לנו לפעמים גם אינטרס ציבורי שלא קשור רק לאנשי הביטוח.

שאול פסטרנק: כל הכבוד לכם.

חיים כץ: עכשיו אנחנו נצביע על החוק, אחרת לא עשינו כלום.

חיים כץ: אנחנו צריכים להצביע על החוק, אחרת לא נוכל להביא אותו למליאה, ואני מקווה שהחוק יונח היום על שולחן הכנסת, ואני מקווה שביום שני הקרוב, אנחנו נעלה שנייה, שלישית.

חיים כץ: מי בעד הצעת החוק, ירים את ידו.

חיים כץ: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט החוק אושר         מאחר וכל חברי הכנסת שנמצאו פה באולם לאורך כמעט כל הדיונים, הם היו בדיונים שהיה עוד כמה, הצביעו בעד אישור החוק, אז אני שמח להודיע לכם שהוועדה מאשרת את חוק המסלקה הפנסיוני לקריאה שנייה ושלישית, ותעשה כמיטב יכולתה להעלות את זה ביום שני הקרוב במליאה, ולרשום אותה בספר החוקים של מדינת ישראל.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: הישיבה נעולה.