ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 360, 2011-03-15 14:30

דוד אזולאי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

דוד אזולאי: על סדר היום – הצעת חוק האזרחות (תיקון מס' 10)(ביטול אזרחות בשל הרשעה בעבירה), התשע"א-2011, של חה"כ דוד רותם, חה"כ רוברט אילטוב (פ/2377), הכנה לקריאה שניה ושלישית.

דוד אזולאי: בבקשה, אדוני יוזם ההצעה.

דוד רותם: אדוני, ה חוק הזה עבר פה דיונים ארוכים בהכנה לקריאה ראשונה.

דוד רותם: עשינו את כל השינויים כפי שביקשה ועדת השרים, כפי שביקש היועץ המשפטי לוועדה.

דוד רותם: הוא סייג את החוק על מנת ליצור את המידתיות.

דוד רותם: החוק אושר בקריאה ראשונה במליאת הכנסת.

דוד רותם: אני מבקש לקרוא ולהצביע על נוסחו כפי שהוא אושר, לצורך הכנתו לקריאה שניה ושלישית ולהביאו למליאה.

דוד אזולאי: אז נקרא קודם כל – ואחר כך נשמע הערות.

גלעד ארדן: "הצעת חוק האזרחות (תיקון מס' 10)(ביטול אזרחות בשל הרשעה בעבירה), התשע"א-2011 1.

גלעד ארדן: הוספת סעיף 11א בחוק האזרחות, התשי"ב-1952 אחרי סעיף 11 יבוא: "11א.

גלעד ארדן: סמכות בית משפט שהרשיע אדם לבטל אזרחות (א) הורשע אדם בעבירה וקבע בית המשפט כי העבירה היא מעשה טרור כהגדרתו בחוק איסור מימון טרור, התשס"ה-2005 או הורשע בעבירה לפי סעיפים 97 עד 99, 101, 112 או 113(ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, רשאי בית המשפט לבקשת שר הפנים לבטל את אזרחותו הישראלית, נוסף על כל עונש אחר, ובלבד שעקב ביטול האזרחות הישראלית לא יוותר אותו אדם חסר כל אזרחות, ואם יוותר חסר כל אזרחות כאמור יינתן לו רישיון ישיבה בישראל כפי שיורה בית המשפט.

גלעד ארדן: לעניין סעיף זה, חזקה על מי שיושב דרך קבע מחוץ לישראל כי לא יוותר חסר כל אזרחות.

גלעד ארדן: (ב) על בקשה לביטול אזרחות כאמור בסעיף זה ועל ביטולה יחולו הוראות סעיף 11(ג) ו-(ו) בשינויים המחויבים.

גלעד ארדן: (ג) אין בהוראות סעיף זה כדי לפגוע בסכמות שר הפנים לפי סעף 11(א)".

דוד אזולאי: תודה.

דוד אזולאי: יש הערות?

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה להתנגד להצעת החוק.

ג'מאל זחאלקה: היא מיותרת, אין לה מקום, שום דבר טוב לא יכול לצמוח ממנה, שום תועלת.

ג'מאל זחאלקה: אני לא חושב שחבר הכנסת רותם הצליח לשכנע מישהו שהצעת החוק שלו יכולה להועיל לאיזושהי מטרה ראויה.

ג'מאל זחאלקה: זו הצעה שמטרתה פופוליסטית, לזכות בפופולאריות ברחוב – הנה עוד חוק של "ישראל ביתנו", ,אין נאמנות – אין אזרחות, והמטרה האמיתית, נוסף לפופוליזם זה לשים רגל בדלת,

ג'מאל זחאלקה: כלומר, להכניס לספר החוקים עוד סעיף שבאמצעותו ניתן לבטל אזרחות כדי לתת לגיטימציה לביטול האזרחות וכדי שהחוק הזה יצטרף לשורה של חוקים שמטרתם בסופו של דבר לפגוע באוכלוסייה הערבית ומעמדם של האזרחים הערבים.

ג'מאל זחאלקה: זו המטרה.

ג'מאל זחאלקה: חברי הכנסת רותם וסיעתו סימנו את המטרה, המטרה היא האזרחים הערבים.

ג'מאל זחאלקה: הם מצאו על ידי סקרים ובאמצעות בחירות שזה מביא להם קולות, זה המניע, זה הכל.

ג'מאל זחאלקה: מדובר בגזענים גמדים, פופוליסטים, אופורטוניסטים.

ג'מאל זחאלקה: אני מתגעגע לגזענות של פעם – פעם גזען היה גזען.

דוד אזולאי: יש לי בקשה אליך.

דוד אזולאי: אתה יכול להגיד מה שאתה רוצה, אבל ביטויים פוגעים – אתה יכול להימנע מזה.

ג'מאל זחאלקה: החוק פוגע הרבה יותר.

ג'מאל זחאלקה: הוא מציע לשלול את אזרחותם --

דוד רותם: אני מציע לתת לו להגיד את מה שהוא אומר.

דוד רותם: אני מוכן לקום ולראות מי מאתנו יותר גבוה, כשמדובר על גמדים.

ג'מאל זחאלקה: גמדי רוח, הכוונה.

ג'מאל זחאלקה: יש דבר כזה.

דוד רותם: בשביל זה אני צריך לטפס, כדי להגיע אליך.

דוד רותם: אתה יודע שלי קשה לטפס.

ג'מאל זחאלקה: לא רציתי לפגוע באיש, כמובן, אלא באידיאולוגיה שלו, במה שהוא מייצג מבחינת תפיסת עולם, לא בעניינים אחרים, חס וחלילה.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שזו מגמה מסוכנת מאד שטוב תעשה ועדת הפנים אם תעצור אותה ואם תגיד – חאלאס, מספיק, די.

ג'מאל זחאלקה: אתם כאן מגזימים.

ג'מאל זחאלקה: המטרה של פגיעה באוכלוסייה הערבית אז אם כבר – שנדבר דוגרי, להסיר מסכות.

ג'מאל זחאלקה: כל אחד ידבר מה הוא חושב והכנסת וגם הקואליציה צריכה להסביר לעולם מדוע היא מאמצת לעצמה את אותה אידיאולוגיה.

ג'מאל זחאלקה: אפילו הפן הביטחוני שבו דובר, לא שמעתי עד היום שום טיעון שזה יועיל לביטחון של מישהו.

ג'מאל זחאלקה: מדובר בהצעת חוק שהיא מנוגדת, בסופו של דבר, לחוק הבינלאומי, היא מתגרה בו.

ג'מאל זחאלקה: שלילת האזרחות זו שאלה שאפילו מדינות טוטאליטריות נמנעות מלעשות אותה.

ג'מאל זחאלקה: אתה תתפלא, כבוד היושב ראש, אפילו מתנגדי משטר שרוצים להפיל משטר במדינות הכי חשוכות בעולם – לא מבטלים אזרחות של האדם.

ג'מאל זחאלקה: אפילו אדם שמוצע להורג, לא מבטלים את האזרחות שלו.

ג'מאל זחאלקה: פה לא מוצע אפילו למשל לבטל את אזרחותו של יגאל עמיר.

ג'מאל זחאלקה: אני מתנגד לביטול אזרחותו, דרך אגב, כי אני מתנגד עקרונית לביטול אזרחות, אבל מציע החוק הוא כל כך סלקטיבי כי הוא אומר שזה יפגע רק בערבים.

ג'מאל זחאלקה: אפילו יגאל עמיר לא נופל בקטגוריה הזו.

דוד רותם: לא הבנתי.

דוד רותם: איפה כתוב שרק ערבים עושים מעשי טרור או עוברים עבירות של בגידה, או בגידה חמורה - זה רק ערבים?

דוד רותם: זה שאתה לוקח לעצמך את הקרדיט זה בסדר, אבל זה עדיין לא הוכח.

ג'מאל זחאלקה: אם מציע החוק לא מצא לנכון להכליל בהצעת החוק שלו אנשים כמו יגאל עמיר – זה אומר דרשני.

ג'מאל זחאלקה: הדברים ברורים.

אד פרידמן: אדוני היושב ראש, הערה ראשונה – יש כאן אפליה לרעה נגד ישראלים שאינם מחזיקים דרכון זר.

אד פרידמן: אני לא מכיר חוק שמטיל סנקציה על אדם היות ואין לו דרכון זר- -

ג'מאל זחאלקה: שיש לו, זה הפוך.

אד פרידמן: לא, לא.

אד פרידמן: העניין של הדרכון נראה לי בעייתי ביותר כי זה מטיל סנקציה על אדם לא בגלל מעשיו אבל בגלל מעמדו במדינה זרה.

גלעד ארדן: זה כבר קיים היום בחוק בסעיף 11.

אד פרידמן: שמה, שאפשר לוותר על אזרחות למי שיש לו אזרחות זרה?

גלעד ארדן: כן.

אד פרידמן: אני לא מכיר את זה.

גלעד ארדן: סעיף 11 בחוק, היום, לא בתיקון הזה, קובע שבית המשפט בתנאים מסוימים רשאי לבטל אזרחות של אדם אם עשה מעשה של הפרת אמונים ובלבד שעקב ביטול האזרחות לא יוותר אותו אדם נטול אזרחות.

אד פרידמן: זה שזה בעייתי לא אומר - -

גלעד ארדן: לא, אמרת שזה לא קיים.

גלעד ארדן: זה קיים.

אד פרידמן: זה בעייתי.

אד פרידמן: הערה שניה – זה לגבי החזקה המשפטית.

אד פרידמן: יש כאן חזקה שמי שיושב דרך קבע מחוץ לישראל – לא יוותר - -

גלעד ארדן: זה גם קיים

אד פרידמן: לא ברור איך אתה מתגבר על החזקה הזו.

אד פרידמן: כלומר, זו מין חזקה שאתה צריך להוכיח שאין לך אחות.

אד פרידמן: אני חי 10 שנים בחוץ לארץ ואין לי אזרחות אחרת.

אד פרידמן: מה עלי לעשות כדי לתגבר על החזקה המשפטית?

אד פרידמן: החזקה המשפטית אומרת שאם אין לי הוכחה ברורה, החזקה חלה עלי.

אד פרידמן: ואיך אני מביא הוכחה שאין לי אחות?

א.: אני היועץ המשפטי של השב"כ, ורציתי להגיד כמה דברים בעקבות הדיונים הקודמים בוועדה.

א.: הדבר הראשון שרציתי להבהיר – זה עלה בדיון הקודם שלא נכחנו כאן, שאנחנו לא שינינו שום עמדה מהדיונים.

א.: הדבר עלה כאן והרציתי להבהיר, אולי מישהו נתפס פה לשגגה - בדיון המקורי הראשון נאמר כאן במפורש, זה כתוב בפרוטוקול, אז, בשלב ההוא עוד לא גובשה העמדה של השב"כ.

א.: אנחנו למדנו גם את ההצעה הזו.

א.: אחר מכן הוצא מכתב למשרד המשפטים שהוקרא בדיון הקודם, ובמכתב הזה אנחנו קבענו, כתבנו שהעמדה שלנו היא לא לתמוך בהצעה הזו והייתי רוצה להבהיר את הנימוקים.

א.: זה גם עלה בדיון בקודם, כשנכחנו כאן, והייתי רוצה להסביר למה לא ראינו מקום לתמוך בהצעה הזו.

א.: מבחינתנו אנחנו מסתכלים על ההצעה הזו בראש ובראשונה מהזווית הביטחונית.

א.: אנחנו מסתכלים דבר ראשון האם יש צורך ביטחוני בהצעה.

א.: אל"ף, הצורך הזה מתעורר במקרים נדירים יחסית.

א.: יש לנו את סעיף 11 הקיים היום שנותן מענה לכל הדרישות הביטחוניות שלנו.

א.: כלומר, הוא נותן היום מענה גם למקרים של הפרת אימונים, בגידה, לעבירות טרור ודברים כאלה.

א.: הדבר הזה קיים היום.

א.: אני אומר יותר מזה - הסעיף תוקן לפני שנים לא רבות ובעקבותיו אנחנו לפני מספר חודשים פנינו ליועץ המשפטי לממשלה ובעקבותיו – לשר הפנים בבקשה לבטל אזרחות בשני מקרים מסוימים.

א.: אחד מהם מקרה של אדם שהורשע בדין ומקרה שני של אדם שלא הורשע, יש לנו רק מידע לגביו אבל אין לו אפילו הרשעה בפלילים.

א.: הדברים האלה נמצאים עכשיו אצל שר הפנים, ולכן אנחנו, מבחינת הצורך --

ג'מאל זחאלקה: אפשר לדעת שמות?

א: אנחנו לא מדברים פה לגופו של אדם אלא כהצעת חוק.

ג'מאל זחאלקה: הכוונה היא לדעת איזה סוג של עבירות.

ג'מאל זחאלקה: זה יכול לעזור לדיון.

א.: אני מגיע לזה.

א.: אני רוצה לומר את הרציונל, אני מאד לא רוצה להיכנס לגופם של אנשים, כי זה לא דיון בגופם של אנשים, אלא דיון בהצעת חוק.

א.: המקרים שאנחנו ראינו אותם כמתאימים לסיטואציה הזו הם מקרים של אנשים שניתקו את עצמם בפועל מישראל, עזבו את ישראל, שהו תקופות ארוכות מחוץ לישראל, פעלו כנגד ישראל, שלחו לפה חוליות טרור.

א.: בשני המקרים האלה הם פעלו בעצם נגד ביטחון המדינה, כאשר בפועל הם היו מחוץ למדינה תקופה מאד ארוכה, ולהלכה, למעשה, ניתקו את עצמם מישראל, גם מנטאלית, גם פיזית וגם במעשיהם, וגם בגופם.

א.: האנשים האלה, חשבנו שהם מתאימים למצבים של ביטול אזרחות וכרגע אלה שני האנשים שנמצאים לדיון אצל שר הפנים, כאשר סמכות של הדבר הזה, לפי ההצעה הקיימת, היא סמכות מנהלית.

א.: שר הפנים שוקל, היועץ המשפטי מאשר, ובית משפט לעניינים מנהליים אמור לאשר את הדבר הזה.

א.: לכן, מבחינתנו כשב"כ, הצורך הביטחוני מתקיים בדין הקיים, וגם הרציונאל המשפטי שלו הוא רציונאל משפטי שנראה לנו מתאים מבחינת המצב שבו צריך לפעול או לחשוב באיזו סיטואציה צריך לבטל - -

דוד רותם: באיזה סעיף יש לכם היום בחוק עבירות של ריגול?

דוד רותם: לא ריגול חמור - ריגול?

א.: יש לנו את החוק הקיים.

דוד רותם: איזה סעיפים יש לך שם שאפשר לבטל?

א.: אל"ף, החוק הקיים אומר – "מעשה המהווה בגידה לפי 97-99 או ריגול חמור לפי 13ב'" - - -

דוד רותם: מה עם 112, ש - -

א.: אז כרגע עוד לא הגענו למצב שיש לנו צורך ביטחוני בדבר הזה.

א.: לא -- על מקרים כאלה.

א.: בדרך כלל כשיש לנו מקרים של ריגול חמור זו עבירה שתופסת יחסית שלל רחב של התנהגויות בדין הקיים.

א.: יש על זה ביקורת מכיוון אחר, אבל לא זה המקום.

א.: כאשר בשורה התחתונה אני אומר שאנחנו בשב"כ החלטנו לא לתמוך בהצעה הזו משום שאנחנו חושבים שיש מענה נכון בדין הקיים.

א.: נתחיל בזה.

א.: עכשיו השאלה האם יש נזק בהצעה.

דוד אזולאי: האם עמדתכם זו נאמרה בוועדת השרים לענייני חקיקה?

א.: אנחנו שלחנו את עמדתנו למשרד המשפטים, אמרנו אותה במכתב.

א.: כל השאר – אני פה פשוט כי הוזמנו על ידי הוועדה בפעם שעברה.

דוד אזולאי: אני שואל אם ועדת השרים קיבלה את המכתב שלכם.

דוד אזולאי: אנחנו קיבלנו אותו, וזה אחרי ועדת השרים ולפני הדיון.

א.: פניתם אלינו ולכן אנחנו כאן.

א.: ראיתי שבדיון הקודם נאמר שביקשתם שנציג השב"כ יסביר את העמדה הזו.

א.: לכן אני כאן.

א.: אם אפשר לוותר על זה, אז אפשר לוותר על זה.

א.: אבל הזמנתם אותנו.

דוד רותם: השב"כ הוא חלק מממשלת ישראל?

דוד רותם: אני לא מבין איך השב"כ יכול להביע עמדה שנוגדת את ההחלטה של ועדת השרים.

א.: השב"כ מביע עמדה רק כששואלים אותו.

א.: לגבי השב"כ - שלחתי את דעתו למשרד המשפטים.

א.: עמדת השב"כ הוקראה כאן על ידי נציגת המשפטים בדיון שעבר, והיום הזמינו אותנו לדיון, לכן אנחנו כאן.

א.: לולא היה אדוני מזמין, לא היינו פה.

א.: אני רוצה להגיד משפט אחרון.

א.: כאשר אנחנו רואים שאין תועלת מבחינתנו מהזווית הביטחונית בחוק הזה, אנחנו רוצים לראות האם יש פה גם בעייתיות.

א.: אנחנו, בשב"כ, מסתכלים על הערכת המצב של הממשלה בהיבטים שונים.

א.: החוק הזה נתפס כחלק מחוקים שמכוונים כנגד האוכלוסייה הערבית ואני חושב שהדבר הזה גורם לכך שבשורה התחתונה אנחנו רואים בחוק הזה יותר נזק מאשר תועלת.

פניה קירשנבאום: בתור שב"כ – איך אתה יכול להעריך את זה בלבד?

פניה קירשנבאום: - -

קריאות: - - -

א.: אל"ף, זו לא עמדה אישית - -אם השב"כ אמור לכתוב הערכת מצב - - בנושאים שונים, גם בנושאים האלה.

א.: זה חלק מתפקידנו.

דוד רותם: השב"כ מאד מושפע ממה שכתוב בעיתונים.

דוד רותם: ידעתי את זה.

דוד אזולאי: יש עוד מישהו ממשרדי הממשלה שרוצה להתייחס לדברים?

דוד אזולאי: אני רוצה להגיד לך שאני בפעם ראשונה שומע דברים כל כך ברורים שלא נאמרים ברמזים.

דוד אזולאי: בעצם, מה שנאמר פה שמהצעת החוק הזו עלול להיגרם יותר נזק מאשר תועלת.

דוד רותם: אני רוצה קודם כל להשיב לחבר הכנסת זחאלקה.

דוד רותם: זה גם יענה חלקית למה שאמר השב"כ.

דוד רותם: זה נתפס כאילו זה נגד אזרחים ערבים.

דוד רותם: אני לא מבין – האם לשב"כ יש איזושהי תפיסה שרק אזרחים ערבים הם מרגלים, או שרק אזרחים ערבים מבצעים פעולות טרור?

דוד רותם: כי אם זו התפיסה של השב"כ, אז המצב הוא חמור מאד.

דוד רותם: חמור מאד.

דוד רותם: משום שהם הופכים כאילו את הציבור הערבי לסוג ב'.

דוד רותם: זה חמור מאד.

דוד רותם: אנחנו הקפדנו בחוק הזה לקבוע סעיפים ספציפיים שגם היום יש ברובם אפשרות לבטל אזרחות, אלא שאנחנו באנו ואמרנו - בית המשפט יבטל את האזרחות.

דוד רותם: לא דבר מנהלי, אלא בית המשפט כחלק מעונש.

ג'מאל זחאלקה: גם בחוק השני.

ג'מאל זחאלקה: בית המשפט.

דוד רותם: לא.

דוד רותם: שם בית משפט מנהלי מאשר.

חנא סוייד: מי שמחפש הגדרה למה שנקרא – הפוך על הפוך, אז שיאזין לדברים.

דוד רותם: טען חבר הכנסת זחאלקה שזה בניגוד לחוק הבינלאומי.

דוד רותם: אדוני, סעיף 8 לאמנה הבינלאומית בדבר ביטול אזרחות במפורש מוציא את הנושאים האלה מגדר האמנה.

דוד רותם: הוא אומר שבמקרים כאלה המדינה שמאשררת את האמנה רשאית לקבוע שבעבירות שפוגעות במדינה או שאדם מוכיח באמצעותה שהוא מנתק את עצמו מהמדינה- זה בטל.

דוד רותם: עכשיו לגבי הטענה.

דוד רותם: אני מוכרח לומר.

דוד רותם: אני קצת מכיר את פסיקתו של בית המשפט העליון ואני מוכרח לומר שהשב"כ משחק כרוח סערה.

דוד רותם: כאשר נדונה שאלת הריסת בתים של מחבלים, כאשר נפגעו אנשים שלא היו המחבלים – בני משפחותיהם, הורים, ילדים, נשים - טען השב"כ שזה מביא להרתעה.

דוד רותם: דהיינו, כאשר אדם מבצע מעשה טרור והוא יודע שיהרסו את הבית שהילדים שלו גרים בו, זה מרתיע אותו.

דוד רותם: כשהם נשאלו על ידי בית המשפט העליון- האם אתם יכולים להראות את זה?

דוד רותם: הם אמרו – רבותיי, כל אחד מבין את זה.

דוד רותם: בבית המשפט העליון השופטת מרים נאור, השופט ברק – קיבלו את העניין הזה.

דוד רותם: והם אמרו דבר פשוט: כאשר מחוקקים חוק ששוי להרתיע, אז גם אם אין הוכחה ממשית להרתעה אלא זה רק נתפס כך - זה לגיטימי.

דוד רותם: עכשיו, מה פירוש – זה נתפס?

דוד רותם: על ידי מי זה נתפס שזה מכוון לאזרחים הערביים ולכן זה יכול לגרום נזק?

דוד רותם: האם כך זה נתפס על ידי השב"כ?

דוד רותם: האם כך זה נתפס על ידי האזרחים הערבים?

דוד רותם: על ידי מי זה נתפס כך?

דוד רותם: אין תשובה.

דוד רותם: זו טענה לזרוק באוויר כי זה נוח להם כעת לומר את זה.

דוד רותם: אדוני, היועץ המשפטי של השב"כ, האם יש הרתעה, כאשר אדם הולך לבצע עבירה של ריגול או של מעשה טרור והוא יודע שהוא עלול לאבד את אזרחותו הישראלית, זה עשוי להרתיע אותו – כן או לא?

א.: אל"ף, אני לא בחקירה פה.

דוד רותם: אתה לא בחקירה, אתה נשאלת שאלה ישירה.

דוד רותם: אני מבקש שתענה שלי בכן או לא.

דוד רותם: זה לא שעכשיו אני בחקירה שלך ואתה יכול לעשות מה שאתה רוצה.

דוד אזולאי: חבר הכנסת רותם, אתה גם יושב ראש ועדה, אתה גם עורך דין במקצועך.

דוד אזולאי: אני חושב שזה לא מקובל לפנות ליועץ משפטי ולהגיד לו – תענה לי בתשובה של כן או לא.

דוד אזולאי: תן לו.

דוד אזולאי: שאלת שאלה, זכותך לקבל תשובה.

דוד רותם: זכותי לקבל אותה ב- כן או לא.

א.: הנקודה איננה אם זה מרתיע או לא.

א.: להבנתנו, שאלת האזרחות מרתיעה אבל יש לה מענה בדין הקיים.

א.: לא אמרתי לך שהיא איננה מרתיעה.

א.: אמרתי לך שיש לה מענה – לסנקציה של שלילת אזרחות, - - למקרים מתאימים יש מענה בחוק הקיים.

דוד רותם: אז קודם כל רק שתדע לך שבחוק הקיים זה רק לגבי ריגול חמור ואין לגבי ריגול, אין לגבי - - אין - -.

דוד רותם: יותר מזה, עצם הפעולה שזה מרתיע, רק מוכיח שזה לא גורם נזק.

דוד רותם: תודה רבה.

חנא סוייד: אדוני היושב ראש, אני חייב להגיד שאני קצת מרגיש בעולם סוריאליסטי בדיון הזה.

חנא סוייד: כלומר – הפוך על הפוך.

ג'מאל זחאלקה: סוריאליסטי או אבסורדי?

חנא סוייד: סוריאליסטי, אבסורדי, בלתי אפשרי.

חנא סוייד: נקודת המוצא שלי היא שבאמת – אני לא רוצה לדון בחוק הזה מנקןדה שלא חשוב – מי שעובר עבירה, צריך לחפף אותו.

חנא סוייד: יש מספיק חוקים, כפי שנאמר כאן, על מנת להתמודד עם עבירות ועם עבירות חמורות, עם כל סוגי העבירות, לרבות הביטחוניות.

חנא סוייד: תראה, אם ישאלו אותי עדות של מי או חוות הדעת של מי אתה לוקח בענייני ביטחון – השב"כ או של יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט, אני נוטה לקבל את חוות הדעת של השב"כ במקרה הזה.

ג'מאל זחאלקה: אז לזה כוונתך שזה אבסורד.

ג'מאל זחאלקה: ועדת החוקה צריכה להגן על זכויות אדם והשב"כ – דורס אותם, אז אתה בעולם - -

חנא סוייד: אבל לצערי הרב זה מה שהולך ומתפתח בכנסת הזו, שמפלגת "ישראל ביתנו" עושה מהאווירה בכלל בכנסת כאווירה סוריאליסטית ואבסורדית ובלתי אפשרית.

חנא סוייד: ובמיוחד כאשר חבר הנכנסת רותם מתחיל ומחזק את טענותיו על ידי כך שהוא תומך באמנות בינלאומיות.

חנא סוייד: הוא מצא אמנה בינלאומית והוא רוצה עכשיו, אות באות, מילה במילה להעתיק אותה כאן, כאשר הוא רומס ודורס ברגל גסה את כל האמנות הבינלאומיות שאני רק שמעתי עליהן ומכיר אותן.

חנא סוייד: זה - מצאנו דבר מיוחד ויוצא דופן אצל חבר הכנסת רותם.

חנא סוייד: אני רוצה להגיד שזה חוק פוליטי, חוק שמתווסף, אכן, כפי שנאמר פה ובצדק, ואני מתפלא על השב"כ שהוא לא משמיע את דעתו במקרים אחרים שמרוב שמוסיפים חוקים שהם חוקים אבסורדיים שהם רק באים על פי התפיסה לפגוע באוכלוסייה הערבית, ותפיסה זה לא דבר שהוא מבוטל, לא עניין של מה בכך.

חנא סוייד: כשאתה תופס, ה- perception שלך שכל הזמן רודפים אחריך כשאתה מאמין שאין סיבה, אז זה יוצר רפלקס וזה יוצר מצב אבסורדי.

חנא סוייד: אני אומר שזה חוק פוליטי.

חנא סוייד: זה לא חוק, לא ביטחוני ולא בטיחותי ולא אתי, וצריך להתנגד לו בכל צורה.

חנא סוייד: אני אומר לכם שהחוק הזה מגדיש את הסאה.

חנא סוייד: חוק פה, וחוק פה וחוק שם.

חנא סוייד: אני כבר רואה שאצל המוסדות ואצל חברי כנסת גם – רואה שהם קצת מתחילים להבין שמפלגת "ישראל ביתנו" עם החוקים שהיא מביאה לכנסת – היא ממש מגדישה את הסאה.

ג'מאל זחאלקה: מגדישה את הסאה זה too much.

דוד אזולאי: יש פה מספר הסתייגויות שהוגשו להצעת החוק הזו על ידי חבר הכנסת ניצן הורוביץ שביקש להצביע.

דוד אזולאי: הוא ביקש את רשותי.

דוד אזולאי: הודעתי לו שאם זה בניגוד לתקנון אני אתנגד לכך, שאלתי את היועץ המשפטי והוא אמר לי שאפשר להצביע.

דוד אזולאי: אז זו ההסתייגות: "לכותרת החוק.

דוד אזולאי: קבוצת מרצ מציעה: כותרת החוק תימחק ובמקומה יבוא: ,חוק האזרחות (תיקון – חוסר הבנה מה היא אזרחות)".

גלעד ארדן: אני רוצה להעיר - לגבי הסתייגויות לשם החוק זה בעייתי, אנחנו נוטים לאל לקבל את זה מכיוון שהשם של החוק שמוגש לקריאה שניה או שלישית זה בעצם מספר סידורי של התיקון – תיקון מס' 10.

גלעד ארדן: ככל שמשנים את השם של זה זה יכול ליצור בלאגן.

גלעד ארדן: אנחנו לא מקבלים הסתייגויות לשם החוק, לשם התיקון.

קריאה: נצביע על זה.

דוד אזולאי: מי בעד ההסתייגות הזו?

דוד אזולאי: 1 בעד.

דוד אזולאי: זחאלקה לא חבר ועדה, לכן לא יכול להצביע.

דוד אזולאי: מי נגד?

דוד אזולאי: - 5 נגד.

דוד אזולאי: אין נמנעים.

דוד אזולאי: לכן ההסתייגות הזו לא עוברת.

דוד אזולאי: אני עובר להסתייגות השניה – גם של קבוצת מרצ, והיא אומרת: "כותרת החוק תימחק ובמקומה יבוא: "חוק האזרחות (תיקון – ענישה כפולה ומיותרת".

דוד אזולאי: מי בעד?

דוד אזולאי: – 1.

דוד אזולאי: מי נגד?

דוד אזולאי: – 5.

דוד אזולאי: גם כאן ההסתייגות לא עוברת.

דוד אזולאי: סעיף 11א(א) – קבוצת מרצ מציעה: "יימחק סעיף 11א(א)".

דוד אזולאי: מי בעד? -1.

דוד אזולאי: מי נגד?

דוד אזולאי: – 5.

דוד אזולאי: אין נמנעים.

דוד אזולאי: לפיכך ההסתייגות לא עוברת.

דוד אזולאי: סעיף 11א.

דוד אזולאי: קבוצת מרצ מציעה: המילים אחרי "לבקשת שר הפנים", יוספו המילים "ובאישור היועץ המשפטי לממשלה".

גלעד ארדן: ההסתייגות מיותרת, זה כבר קיים.

דוד אזולאי: לסעיף 11א(א) קבוצת מרצ מציעה: "יימחק הסיפא לסעיף החל מהמילים "לעניין סעיף זה".

דוד אזולאי: מי בעד? -1.

דוד אזולאי: מי נגד?

דוד אזולאי: -5.

דוד אזולאי: לפיכך אני קובע שגם ההסתייגות הזו לא עברה.

ג'מאל זחאלקה: אני אציג את ההסתייגות של בל"ד, של חבר הכנסת ג'מאל זחאלקה וחברת הכנסת חנין זועבי.

ג'מאל זחאלקה: בסעיף 11א (א) לחוק המוצע במקום המילים "רשאי בית המשפט לבקשת שר הפנים" יבוא "רשאי היועץ המשפטי לממשלה לעתור בפני בית המשפט העליון".

דוד אזולאי: מי בעד ההסתייגות הזו?

חנא סוייד: אלה אותן הסתייגויות שאנחנו הגשנו.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו מצרפים יחד את ההסתייגויות שלנו.

קריאות: - - -

דוד אזולאי: אם הרציונאל הוא - - אז אמרתי שאין בעיה.

קריאה: לא, לא.

דוד אזולאי: אז בבקשה, תציג אותה.

קריאות: - -

דוד אזולאי: האם יש לך את אותה הסתייגות?

דוד אזולאי: הוקראה כרגע הסתייגות על ידי חבר הכנסת ג'אמל זחאלקה, וגם חבר הכנסת חנא סוויד מצטרף להסתייגות הזו.

דוד אזולאי: אני מבקש להצביע.

דוד אזולאי: מי בעד ?

דוד אזולאי: – 1.

דוד אזולאי: מי נגד?

דוד אזולאי: – 6.

חנא סוייד: זה לא חנא סוויד, זה קבוצת חד"ש.

דוד אזולאי: ההסתייגות לא עברה.

דוד אזולאי: יש עוד הסתייגויות?

חנא סוייד: אחרי המילים "כפי שיורה בית המשפט" יופיע – "העליון".

חנא סוייד: והמילים "לעניין סעיף זה" עד המילים "חסר כל אזרחות" - יימחקו.

דוד אזולאי: מי בעד?

דוד אזולאי: – 1.

דוד אזולאי: מי נגד?

דוד אזולאי: -6.

דוד אזולאי: לפיכך ההסתייגות לא עברה

חנא סוייד: ההסתייגות הבאה – בסוף סעיף 11(א) יבוא: "בית המשפט העליון יישב לעניין זה בהרכב של תשעה שופטים".

דוד אזולאי: מי בעד?

דוד אזולאי: – 1.

דוד אזולאי: מי נגד?

דוד אזולאי: – 6.

דוד אזולאי: יש עוד הסתייגות?

חנא סוייד: במקום (ג) יבוא – "בהוראת סעיף זה, מבטלים את סמכות שר הפנים לפי סעיף 11(א9".

חנא סוייד: למה צריך להכביד על שר הפנים?

חנא סוייד: אם יש חוק מיוחד?

דוד אזולאי: מי בעד ההסתייגות שהוגשה על ידי חבר הכנסת חנא סוויד?

דוד אזולאי: 1 בעד, מי נגד?

דוד אזולאי: 6 נגד.

דוד אזולאי: אני מצביע עכשיו על כל הצעת החוק – הצעת חוק האזרחות (תיקון מס' 10)(ביטול אזרחות בשל הרשעה בעבירה), התשע"א-2011 לקריאה שניה ושלישית.

דוד אזולאי: מי בעד ההצעה?

דוד אזולאי: – 5 בעד.

דוד אזולאי: מי נגד?

דוד אזולאי: – 1.

דוד אזולאי: מי נמנע?

דוד אזולאי: – 1.

דוד אזולאי: רבותיי, לפיכך – הצעת החוק הזו עוברת למליאה לקריאה שניה ושלישית.

דוד אזולאי: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.