הוועדה המשותפת לוועדת הכלכלה ולוועדת החינוך לדיון בהצעת חוק רשות השידור, כנסת 18, פרוטוקול מספר 2, 2011-03-08 13:15

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו בוועדה המשותפת לוועדת הכלכלה וועדת החינוך בעניין חוק רשות השידור (תיקון מס' 25).

כרמל שאמה-הכהן: בישיבה האחרונה אושר סעיף 1.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נמשיך בהקראה של סעיף 2.

כרמל שאמה-הכהן: עוד היום נעסוק בסוגיה של אגרת רשות השידור.

עידו אציל: תיקון סעיף 2 בסעיף 2 לחוק העיקרי בכל מקום, במקום "ממלכתי" יבוא "ציבורי".

עידו אציל: החלפת סעיף 3 במקום סעיף 3 לחוק העיקרי יבוא: תפקידי הרשות הרשות תקיים את השידורים, בין השאר, בתחומי החברה, החינוך, מורשת ישראל, הציונות, הכלכלה, התרבות, האמנות, המדע, הבידור והספורט, במטרה – (1) לשקף את חיי המדינה, מאבק תקומתה, יצירת והישגיה; (2) לטפח אזרחות טובה; (3) לחזק את הקשר עם היהדות ועם המורשת היהודית וערכיה ולהעמיק את הידיעות בתחומים אלה; (4) לשדר מידע אמין; (5) להרחיב את ההשכלה ולהפיץ דעת; (6) לקיים שידורי איכות, בשים לב לתפקידה של הרשות לקיים שידור ציבורי; (7) לקדם את היצירה המקורית הישראלית ואת השפה העברית; (8) לקיים שידורים בשפה הערבית לצרכיה של האוכלוסייה הדוברת ערבית, ולקדם את ההבנה והשלום עם מדינות שכנות; (9) לחזק את ערכי הדמוקרטיה, הפלורליזם והסובלנות; (10) לחזק ולהעמיק את זהותה הציונית של מדינת ישראל; (11) לשקף ולתעד את חייהם ואת תרבותם של אזרחי ישראל ושל העם היהודי בתפוצות, את תרבות העמים ואת היצירה האנושית; (12) לשקף את ההוויה הישראלית בשידור אל מחוץ לישראל ולקיים שידורים וליהודי התפוצות; (13) לקדם את מטרות החינוך הממלכתי כאמור בחוק החינוך הממלכתי, התשי"ג-1953.

עידו אציל: " בסעיף 2 כתבנו שידור ציבורי במקום שידור ממלכתי.

עידו אציל: התפישה שיהיה שידור ציבורי נותן ביטוי לכך שהרשות הוא גוף שידור עצמאי, הוא לא תחת גוף ממשלתי.

עידו אציל: הביטוי "שידור ציבורי", שהוא גם נכון במגמות בעולם, נותן ביטוי לכך.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 2?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

עידו אציל: לגבי המטרות ביקשנו לשוות לרשות השידור ולתפקידיה את מכלול הערכים של מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית.

עידו אציל: תפקידי הרשות כפי שמפורטים בסעיף החדש מביאים לידי ביטוי את אותה מטרה.

אלכס מילר: גם הנושא של קליטת עלייה צריך להיות חלק בלתי נפרד מהמטרות.

עידו אציל: יש ביטוי לעניין שידור בשפות שונות ולעניין העם היהודי בתפוצות.

אלכס מילר: מיליון וחצי תושבים, שזה קרוב ל-20% מתושבי מדינת ישראל, זו לא שפה שונה.

אלכס מילר: אתה מדבר על המהות של המדינה.

אופיר אקוניס: לממשלה לא צריכה להיות לזה התנגדות.

אופיר אקוניס: צריך לנסח סעיף שמדבר על מדינת ישראל כקולטת עלייה.

דנה נויפלד: לא מספיק ציונות?

אופיר אקוניס: לפי מה הסדר הזה?

דנה נויפלד: זה שילוב של הסעיף הישן ביחד עם הדברים החדשים.

דנה נויפלד: זה עדכון של הסעיף הקיים.

דנה נויפלד: זה דומה בחלקו למה שקיים בסעיף 3 היום.

דנה נויפלד: עליו יש תיקונים.

עידו אציל: הסעיף הזה לעומת התיקון הישן מביא לידי ביטוי את מכלול הערכים של מדינת ישראל בצורה יותר ברורה.

אלכס מילר: אני מבקש מכם להתייחס לזה בהיבט של לתת מענה לנושאים שקשורים לעלייה.

אופיר אקוניס: אפשר את סעיף (11) לכתוב כסעיף (1), כשבסעיף (10) לכתוב לחזק ולהעמיק את זהותה הציונית של מדינת ישראל כמדינה יהודית, דמוקרטית וכמדינה קולטת עלייה.

חיים אורון: אני חושב שמדינה יהודית ודמוקרטית צריך להיות לפני (1) כך שייכתב שהרשות תקיים את שידוריה.

חיים אורון: .

דנה נויפלד: הרישה מדברת על התחומים שבהם יש את השידורים.

דנה נויפלד: אתה מדבר על המטרות.

כרמל שאמה-הכהן: תהיה כפילות גם בסעיף הסל וגם בפירוט?

חיים אורון: במקום.

חיים אורון: אני חושב שהמקום הנכון שלו הוא דווקא בסעיף הפותח כך שהרשות תקיים את שידוריה תוך נאמנות לערכי מדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית.

חיים אורון: זה הבסיס של כל הסיפור, כאשר אחר כך יש פירוטים.

חיים אורון: נדמה לי שזאת הלוגיקה.

חיים אורון: בסעיף (2) צריך שייכתב לטפח אזרחות טובה, ערכים של שוויון וקיום משותף בין כל חלקי ומרכיבי החברה הישראלית.

ישראל אייכלר: שוויון בין כל האוכלוסייה זה מפתח לקיפוח, לאפליה ולכל מה שקורה היום ברשות השידור ובחברה הישראלית.

ישראל אייכלר: אני מאוד מפחד מהמילים היפות האלו.

ישראל אייכלר: בסעיף (1) כתוב: "לשקף את חיי המדינה".

ישראל אייכלר: מי זאת מדינת ישראל?

ישראל אייכלר: זה גוף?

ישראל אייכלר: זה אנשים?

ישראל אייכלר: זה שילטון?

ישראל אייכלר: זאת מערכת?

ישראל אייכלר: הייתי מוסיף פה לשקף את חיי המדינה על מגוון אוכלוסיותיה.

עידו אציל: בסעיף (9) כתוב: "לחזק את ערכי הדמוקרטיה ופלורליזם".

ישראל אייכלר: פלורליזם זאת מילה שמאפיינת את המלחמה נגד היהדות, נגד התורה, נגד תלמידי התורה, נגד הישיבות.

ישראל אייכלר: הכל בשם הפלורליזם.

אופיר אקוניס: נדמה לי שהמקום העיקרי שאתם מקבלים ביטוי - אני אומר את זה כצופה טלוויזיה ולזכותה של רשות השידור - זה בערוץ הראשון ובשידורי "קול ישראל".

אופיר אקוניס: אם תחפש דבר כזה בערוץ השני, בערוץ 10 או בתחנות המסחריות האחרות אתה לא תמצא.

עידו אציל: יש לך את רשת רקע, יש לך מגוון דעות.

ישראל אייכלר: אני רוצה לציין את הערוץ הראשון יחסית לערוצים האחרים שבעניין תכניות היהדות יש שם יותר מאשר כל ערוץ אחר.

ישראל אייכלר: כאשר "קול ישראל" מדווח באקטואליה על הציבור החרדי יש אווירה עוינת.

ישראל אייכלר: כאשר שני חרדים מדליקים פח זבל, אז זה החרדים מאיימים, החרדים נלחמים.

ישראל אייכלר: כשקבוצה אחרת עושה משהו, בעיקר אם זה פלילי, אז אומרים שמישהו מוגדר עשה את זה ולא ציבור שלם.

אופיר אקוניס: זה חל גם על פעילי ימין.

אופיר אקוניס: כשנוער הגבעות חסם צמתים אמרו פעילי ימין.

אופיר אקוניס: אני פעיל ימין ולא חלק מנוער הגבעות.

חיים אורון: זה חל גם על פעילי שמאל ועל קיבוצניקים

ישראל אייכלר: אני רוצה שרשות השידור תדע שזה שידור ציבורי, שזה לא עסק של האנשים שעובדים שם ומקבלים משכורת של מיליארד שקל מאיתנו.

ישראל אייכלר: הם חייבים להיות הגונים לפחות כמו השידור הציבורי בבריטניה לבריטים.

ישראל אייכלר: השאלה איך אנחנו מכניסים את זה פה כך שזה ישקף את ערכי המדינה על מגוון אוכלוסיותיה.

אופיר אקוניס: זה בדיוק כמו כל מרכיבי החברה הישראלית.

ישראל אייכלר: ערכים של שוויון מפחידים אותי.

אופיר אקוניס: נדמה לי שהמילה "שוויון" מוזכרת במגילת העצמאות.

דנה נויפלד: אולי אפשר שבסעיף (2) נכתוב לטפח אזרחות טובה וערכים של שוויון, כשבסעיף חדש נכתוב לשקף את כל מרכיבי החברה הישראלית.

ישראל אייכלר: מצוין.

ישראל אייכלר: אני לא יודע מה זה החינוך הממלכתי שמופיע בסעיף (13).

ישראל אייכלר: יש עוד מערכות לימוד.

ישראל אייכלר: למה דווקא החינוך הממלכתי?

ישראל אייכלר: אם היו כותבים את החינוך היהודי הייתי מבין.

ישראל אייכלר: חינוך ממלכתי זה זרם שמייצג קבוצה מסוימת, סקטור מסוים.

כרמל שאמה-הכהן: ממלכתי זה זרם?

ישראל אייכלר: כן.

ישראל אייכלר: זאת מילה שמשקרת.

ישראל אייכלר: מה זה ממלכתי?

כרמל שאמה-הכהן: ממלכתי נראה לי משהו רחב.

אלכס מילר: אדוני היושב-ראש, את הסעיף הזה אני מבקש להשאיר.

חיים אורון: יש מטלות שמוטלות על רשות השידור.

חיים אורון: .

ישראל אייכלר: אפשר לכתוב חינוך יהודי וחינוך ממלכתי.

ישראל אייכלר: זה לא שאני נגד החינוך הממלכתי, אבל צריך להיות ברור שמערכות חינוך אחרות לא פחות חשובות.

חיים אורון: זה לא הנושא.

ישראל אייכלר: אלו המטרות שהם כותבים.

כרמל שאמה-הכהן: לקדם את מטרות החינוך הממלכתי כאמור בחוק שקיים כבר, שזה חוק החינוך הממלכתי.

חיים אורון: בחוק החינוך הממלכתי יש מטלות שמוטלות על רשות השידור, כמו למשל להקים טלוויזיה חינוכית.

חיים אורון: אין בעיה אם אתה רוצה שהטלוויזיה החינוכית תהיה אצלך.

אופיר אקוניס: מה אומר חוק החינוך הממלכתי?

אופיר אקוניס: אני לא חושב שחוק החינוך הממלכתי מתייחס לשידורי הטלוויזיה החינוכית.

חיים אורון: יש מטלות שמוטלות על רשות השידור שהן תוצאה של חוק החינוך הממלכתי.

חיים אורון: לצערי הרב זה לא חל על הזרם החרדי כי הוא לא בתוך החוק הזה.

ישראל אייכלר: אני בטוח שחוק חינוך ממלכתי מנוסח בצורה הכי חיובית שיכול להיות.

ישראל אייכלר: הפרקטיקה היא שהיום יש מערכות חינוך שאינן נקראות חינוך ממלכתי.

ישראל אייכלר: יש ממלכתי דתי, יש מוכר שאינו רשמי.

ישראל אייכלר: .

חיים אורון: הם לא.

ישראל אייכלר: אני לא מסכים.

ישראל אייכלר: .

חיים אורון: אתה לא תסכים שישדרו שידורי טלוויזיה בתוך ה..

כרמל שאמה-הכהן: זה שיא הקונצנזוס.

ישראל אייכלר: מה זה נקרא קונצנזוס?

ישראל אייכלר: זה שאנחנו לא מסכימים נקרא קונצנזוס?

אופיר אקוניס: לפי דעתי נפלה ממשלה על חוק החינוך הממלכתי.

ישראל אייכלר: איכפת לכם להוסיף את המילים "חינוך יהודי" לפני המילים "חינוך ממלכתי"?

כרמל שאמה-הכהן: חינוך יהודי לא מוגדר בחוק חינוך ממלכתי.

אלכס מילר: איפה יש את המטרות של חינוך יהודי?

אלכס מילר: יש דבר כזה בחוק?

ישראל אייכלר: למה צריך חוק?

ישראל אייכלר: אתם רוצים לטפח את החינוך היהודי ואת החינוך הממלכתי?

אלכס מילר: כתוב כאן לקדם מטרות.

כרמל שאמה-הכהן: מטרות החינוך הממלכתי כאמור בחוק החינוך הממלכתי.

ישראל אייכלר: תוציא את המילה "כאמור".

ישראל אייכלר: למה זה צריך להיות כאמור?

מוטי שקלאר: בסעיף (3) כתוב: "לחזק את הקשר עם היהדות ועם המורשת היהודית וערכיה ולהעמיק את הידיעות בתחומים אלה".

ישראל אייכלר: אז למה צריך את הסעיף של החינוך הממלכתי?

דנה נויפלד: זה קיים בחוק היום.

ישראל אייכלר: אני צריך לשלם מסים כדי שרשות השידור תסית נגד החינוך החרדי ותגיד שיש סכנה לציבור בכך שרוב הילדים בגנים בירושלים הם ילדי החינוך החרדי?

חיים אורון: ככה בנוי העולם.

ישראל אייכלר: לא.

ישראל אייכלר: העולם בנוי כך שאני לא אסית נגדך ואתה לא תסית נגדי.

אופיר אקוניס: אני מציע בסעיף (4) שיהיה כתוב לשדר מידע אמין ולא חומרי הסתה.

אתי בנדלר: ההצעה של חבר הכנסת אופיר אקוניס וחבר הכנסת מילר מדברת על כך שפסקה (10) תסומן כפסקה (1) ובסופה יבוא כמדינה יהודית ודמוקרטית וכמדינה קולטת עלייה.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד התיקון הזה?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – רוב נמנע – 1 אושר

אתי בנדלר: ההצעה של חבר הכנסת אורון מדברת על כך שבפסקה (2) יתווספו המילים "וערכים של שוויון", כשתתווסף פסקה נוספת שבה ייאמר לשקף את כל מרכיבי החברה הישראלית.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

ישראל אייכלר: בסעיף (13) אני מציע לכתוב לקדם את החינוך היהודי והחינוך הממלכתי.

חיים אורון: אני בעד קידום היהדות על כל גווניו.

אלכס מילר: אני יודע מה מטרתו של חוק ממלכתי כפי שמוגדר בחוק.

אלכס מילר: אני רוצה להבין מה משמעות ההגדרה של חינוך יהודי על כל גווניו מבחינת השידור הציבורי.

מוטי שקלאר: מה שאתה שואל מתאים כמעט לכל סעיף.

אלכס מילר: חינוך ממלכתי מוגדר בחוק.

אלכס מילר: אם מישהו לא מקיים את זה יודעים להצביע על כך.

אלכס מילר: אם יש דבר שהוא רחב, שהוא מעורפל יכולים לבוא בטענות על כל דבר שעולה.

אלכס מילר: אני רוצה לדעת למה אנחנו נותנים מענה, לאיזו סוגיה ואיך בסופו של דבר נראה את זה בשידורים הציבוריים.

אלכס מילר: איזה טענות יכולות להיות לציבור במסגרת השידור על נושא מסוים שלא תואם את מה שכתוב פה?

אלכס מילר: אני יודע שיכולים לבוא בטענות.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על השינוי שהציע חבר הכנסת אייכלר בפסקה (13).

כרמל שאמה-הכהן: ההצעה היא לכתוב קידום החינוך היהודי על כל גווניו ולקדם את מטרות החינוך הממלכתי.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הנוסח?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – רוב נמנע – 1 אושר

אלכס מילר: אני מבקש רוויזיה.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על כל סעיף 3, לרבות השינויים.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

עידו אציל: 4.

עידו אציל: אחרי סעיף 4 לחוק העיקרי יבוא: "שידורי חדשות: 4א.

עידו אציל: הרשות תשדר חדשות ותכניות בענייני היום.

עידו אציל: "

דנה נויפלד: אנחנו מציעים לעגן את החובה של הרשות לכלול בשידורים שלה שידורי חדשות ושידורים בענייני היום.

דני זקן: צריך להוסיף לזה שמירה על אמות מידה עיתונאיות, מקצועיות והקפדה על אתיקה.

אופיר אקוניס: אני מציע תוך איזון בין כל מרכיבי השיח הציבורי.

עידו אציל: בסעיף המטרות כתוב: "לשדר מידע אמין".

אופיר אקוניס: אמין זה בסדר, רק צריך להיות תוך כדי איזון.

אופיר אקוניס: יש תכניות שלמות שאני שומע בהן דברים מאוד אמינים אבל רק צד אחד.

דני זקן: אתיקה זה הרבה יותר מסתם אמין.

אופיר אקוניס: אתיקה זה מצוין, רק שלפעמים האתיקה של העורך כל כך גבוהה שהוא שכח לאזן עם הצד השני.

אתי בנדלר: סעיף 4 לחוק היום, שאותו לא מוצע לתקן, אומר שהרשות תבטיח כי בשידורים יינתן מקום לביטוי מתאים של השקפות ודעות שונות הרווחות בציבור ושתשודר אינפורמציה מהימנה.

אופיר אקוניס: אני מציע לכתוב מתאים ומאוזן.

גדי בן יצחק: הדרישה למאוזן לא מקצועית כיוון שהסאטירה לא יכולה להיות מאוזנת.

גדי בן יצחק: גם דיווח אובייקטיבי מהשטח לא יכול להיות מאוזן.

אופיר אקוניס: אני חולק עליך.

אופיר אקוניס: אפילו סאטירה יכולה להיות מאוזנת.

כרמל שאמה-הכהן: סאטירה אני עוד איכשהו יכול להבין..

גדי בן-יצחק: איך אתה מאזן את מה שאתה רואה בעיניך ואתה לא רואה מאחוריך?

גדי בן-יצחק: אמת דיברתי יש בכל מקום, אבל אם לא השתדלתי וסילפתי החוק יבוא עלי בכל העונש.

גדי בן-יצחק: לדרוש ממני להיות מאוזן כל הזמן זאת פשוט דרישה שאי אפשר לעמוד בה.

דנה נויפלד: הנוסח כפי שמנוסח בסעיף 4 לא מדבר על כל הבעת עמדה ושלכל מי שמדבר צריך למצוא מענה.

דנה נויפלד: הסעיף הוא סעיף כללי.

דנה נויפלד: הוא בא להבטיח עיקרון של איזון וביטוי לכל מיני השקפות, לא להשקפה אחת.

דנה נויפלד: ההצעה הזאת משקפת את מה שאתם מבקשים להגשים.

דנה נויפלד: אני לא שותפה לחשש שהוא מביע כרגע.

אתי בנדלר: בסעיף 4 לחוק העיקרי מוצע לכתוב אחרי המילה "מתאים" את המילה "ומאוזן".

כרמל שאמה-הכהן: אני בעד.

חיים אורון: אני חושב שהבקשה של אגודת העיתונאים בירושלים נכונה.

חיים אורון: הנושא של אמות מידה עיתונאיות מקצועיות צריך להיות בתוך החוק.

חיים אורון: צריך לכתוב תוך שמירה על אמות מידה עיתונאיות ומקצועיות והקפדה על אתיקה.

דנה נויפלד: כללי אתיקה לא מעגנים בחקיקה.

אתי בנדלר: חבר הכנסת אקוניס מציע להוסיף אחרי המילה "מתאים" את המילה "ומאוזן".

אתי בנדלר: העירו כאן כאילו לא ניתן לשמור על איזון בשידורים.

אתי בנדלר: לא מדובר על כך שכל שידור ושידור צריך לשמור על איזון, מדובר על בחינה כללית של כלל השידורים שמשודרים על ידי הרשות.

מוטי שקלאר: זה לא אומר שהשידור עצמו לא חייב להיות מאוזן.

אתי בנדלר: מר זקן מציע שבסעיף 4א, שעניינו שידורי חדשות, יוסיפו תוך שמירה על אמות מידה מקצועיות והקפדה על אתיקה.

אתי בנדלר: האם בשידורים האחרים לא צריך לשמור על אמות מידה מקצועיות ואתיקה?

דני זקן: חדשות ותכניות.

אתי בנדלר: תכניות בענייני היום הן תכניות אקטואליה.

אתי בנדלר: אני חושבת שהמיקום איננו נכון.

אתי בנדלר: אתה מציע הקפדה על אתיקה עיתונאית.

אתי בנדלר: אני יודעת שעמדת מועצת העיתונות בדיונים שונים שהיו בהקשרים שונים הייתה לא להתייחס בחקיקה לכל הפעילות שלה.

אתי בנדלר: הייתה הצעת חוק, שניסה לקדם חבר הכנסת בורג, שרצתה לתת שיניים למועצת העיתונות, זאת אומרת לכתוב שכללי האתיקה של מועצות העיתונות יחייבו את כל מערכת העיתונות בארץ, לרבות הסנקציות שהיא רשאית להטיל.

אתי בנדלר: מועצת העיתונות עמדה בנושא הזה על הרגליים האחוריות שלה.

אתי בנדלר: אינני יודעת אם מישהו ממועצת העיתונות נמצא כאן, אבל אני חושבת שלא ראוי לתת כרגע בחקיקה הכרה לכללי האתיקה של מועצת העיתונות בלי לשמוע את עמדתה.

דני זקן: אני אשמח אם השמירה על אמות מידה עיתונאיות מקצועיות תהיה במקום אחר שכולל יותר.

דני זקן: לגבי ההקפדה על אתיקה אני חבר נשיאות מועצת העיתונות, לכן אני במידה מסוימת מייצג.

אתי בנדלר: זה הובא שם לדיון?

דני זקן: אני בכוונה לא כתבתי הקפדה על כללי האתיקה של מועצת העיתונות.

דני זקן: כללי אתיקה זה מונח רחב.

אתי בנדלר: מה הם כללי האתיקה העיתונאית?

מוטי שקלאר: יש ברשות השידור פקודת אתיקה מכוח מליאת רשות השידור.

מוטי שקלאר: היא קובעת את כללי האתיקה של רשות השידור.

מוטי שקלאר: אפשר לסמוך ולהסתמך על כללי האתיקה של רשות השידור.

ישראל אייכלר: דני זקן רוצה להכביד על העיתונאים של רשות השידור?

ישראל אייכלר: אתה רוצה להגביל אותה?

אתי בנדלר: כן.

אתי בנדלר: הוא רוצה לחייב אותם לשמירה על כללי אתיקה.

דני זקן: אפשר להוריד את העניין של האתיקה.

עידו אציל: גם כשעורך דין עובר על כלל אתי הוא לא עובר על החוק, הוא עובר על כלל אתי.

עידו אציל: בן אדם שעובר על כלל אתי עובר על הוראה שקבועה בחוק?

חיים אורון: מה שאברום הציע בזמנו היה להכניס את כללי האתיקה הקונקרטיים לתוך החוק.

גדי בן-יצחק: אנחנו תמיד חשבנו שמקומם של כללי האתיקה במועצת העיתונות או בתדריך.

דני זקן: יש מקום אחר לסיפור של אמות המידה העיתונאיות מקצועיות.

ישראל אייכלר: יש גם שאלה מה זה מקצועי.

אתי בנדלר: ההצעה הראשונה היא לתיקון סעיף 4 לחוק העיקרי כך שאחרי המילה "מתאים" תבוא המילה "ומאוזן".

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

אתי בנדלר: סעיף 4 להצעת החוק, שמציע להוסיף את סעיף 4א לחוק העיקרי, עניינו בשידורי חדשות.

אתי בנדלר: הציע מר זקן להוסיף כאן את המילים "תוך שמירה על אמות מידה עיתונאיות מקצועיות".

אתי בנדלר: אני מבינה שההצעה היא למקם את זה במקום אחר, לא בסעיף הזה.

אתי בנדלר: האם להתייחס להקפדה על אתיקה בהקשר הזה?

חיים אורון: כן.

איתן כבל: השאלה אם זאת האכסניה.

אתי בנדלר: אני חושבת שדי ברור שזה לא בסעיף הזה.

חיים אורון: אני לא מציע לשנות את סעיף 4א המוצע, אני רק מציע להוסיף את הצעת דני זקן במקום אחר.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד 4א?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

אתי בנדלר: יש את ההצעה של חבר הכנסת אורון למצוא את המקום הנכון בחוק כך שייאמר בו שהפעילות של הרשות תהיה תוך שמירה על אמות מידה עיתונאיות מקצועיות והקפדה על אתיקה.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד השינוי שהציע חבר הכנסת אורון?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – 1 נגד – רוב אושר

חיים אורון: אני מגיש הסתייגות בשם חבר הכנסת ניצן הורוביץ וחבר הכנסת אילן גילאון.

עידו אציל: 5.

עידו אציל: אחרי סעיף 5 לחוק העיקרי יבוא: "מקום מושבה של הרשות" 5א.

עידו אציל: מקום מושבם של מוסדות הרשות הוא בירושלים; עיקר שידוריה של הרשות ישודרו מירושלים.

עידו אציל: "

ישראל אייכלר: מה כתוב היום בחוק?

אתי בנדלר: יש התייחסות רק לשידורי החדשות לפי חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 5?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

עידו אציל: 6.

עידו אציל: במקום פרק שני לחוק העיקרי יבוא: "פרק שני: ועדת האיתור מינוי ועדת האיתור ותפקידיה 7.

עידו אציל: (א) הממשלה תמנה ועדת איתור שתפקידה לאתר ולהציע מועמדים ראויים למועצת הרשות כאמור בסעיף 14.

עידו אציל: (ב) ועדת האיתור תמנה חמישה חברים והם: (1) יושב ראש הוועדה שיבחר השר, בהסכמת שר המשפטים, והוא אחד מאלה: (א) בעל ניסיון של חמש שנים לפחות באחד מאלה, או בעל ניסיון מצטבר של חמש שנים בשניים אלה: (1) בתפקיד בכיר בתחום הניהול העסקי של תאגיד בעל היקף עסקים משמעותי; (2) בכהונה ציבורית בכירה או בתפקיד בכיר בשירות הציבורי בנושאים כלכליים, מסחריים, ניהוליים או משפטיים; (ב) שופט בדימוס של בית משפט מחוזי; (2) חבר הסגל האקדמי במוסד מוכר, כמשמעותו בחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958, בעל מומחיות בתחום התקשורת, שיבחר יושב ראש הוועדה בהתייעלות עם ראש המועצה להשכלה גבוהה כמשמעותה בחוק האמור; (3) נציג בעל מעמד בתחומי התרבות, החינוך, מדעי הרוח או מדעי החברה, שיבחר יושב ראש הוועדה; (4) נציג בעל מעמד בתחומי מורשת ישראל, ציונות או יהדות, שיבחר יושב ראש הוועדה; (5) נציג בעל מעמד בתחומי הכלכלה והניהול שיבחר יושב ראש הוועדה, בהתייעצות עם לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים.

עידו אציל: (ג) יושב ראש ועדת האיתור רשאי, לצורך בחירת חברי הוועדה כאמור בפסקאות (2) עד (5) של סעיף קטן (ב) – (1) לפרסם הודעה לציבור שבה יצוין כי כל אדם שמתקיימים בו תנאי הכשירות האמורים באותן פסקאות רשאי להציע את מועמדותו לכהן בוועדת האיתור, וכי כל גוף בלא מטרות רווח רשאי להציע מועמדים כאמור, והכל בכפוף לתנאים המפורטים בהודעה; (2) לפנות מיוזמתו למועמדים העומדים בתנאי הכשירות האמורים באותן פסקאות ולהזמינם להגיש מועמדות.

דנה נויפלד: עניינו של הסעיף הזה הוא במינוי ועדת האיתור.

דנה נויפלד: התפקיד של ועדת האיתור הוא למצוא מועמדים לכהן כחברי מועצה של רשות השידור.

דנה נויפלד: ועדת האיתור תמנה 5 חברים.

דנה נויפלד: יושב-ראש הוועדה יכול להיות בעל ניסיון של 5 שנים במצטבר או בעל תפקיד בכיר בתחום הניהולי העסקי של תאגיד בעל היקף עסקים משמעותי, כלומר מישהו שיש לו ניסיון בתחום העסקי או שכיהן בכהונה ציבורית בכירה.

ישראל אייכלר: אני לא מבין למה צריך את כל ההגבלות האלו.

ישראל אייכלר: כל אזרח שאיננו עבריין ויודע קרוא וכתוב יכול להיות חבר בוועדה הזאת.

דנה נויפלד: אנחנו מנסים למנות כאן אנשים שיש להם קשר והבנה בתחומים שרשות השידור אמונה עליהם.

דנה נויפלד: יש להם הבנה וניסיון בתחומים הרלוונטיים.

דנה נויפלד: רשות השידור היא תאגיד בעל היקף משמעותי ביותר, לכן אנחנו מנסים לשים שם מישהו שמכיר תאגידים גדולים או חברות גדולות.

דנה נויפלד: מישהו מתחום תקשורת ההמונים שיש לו הבנה בתקשורת, אנשים מתחום התרבות, החינוך או מדעי החברה אלה התחומים הרלוונטיים לתאגיד כמו רשות השידור.

דנה נויפלד: כנ"ל לגבי מי שיש לו הבנה בתחום של מורשת ישראל.

דנה נויפלד: האנשים האלה אמורים להבין בתחומים שרשות השידור אמונה עליהם.

דנה נויפלד: ההרכב הזה מגוון, הוא מנסה לשקף את מגוון התחומים הרלוונטיים לתאגיד הספציפי הזה.

דנה נויפלד: אותה ועדה תפרסם מודעה.

דנה נויפלד: היא קוראת לכל מי שרואה את עצמו כמועמד רלוונטי לכהן כחבר מועצה להגיש מועמדות.

ישראל אייכלר: אין הגבלה על חברי מועצה?

דנה נויפלד: יש הגבלות.

דנה נויפלד: כל אחד מהציבור שרואה את עצמו רלוונטי ובעל הכשרה מתאימה יוכל להגיש מועמדות לוועדת האיתור שתבחן אם יש לו את הכישורים האלה.

ישראל אייכלר: למה צריך ועדת איתור?

ישראל אייכלר: למה ששר המשפטים או שר התקשורת לא יוכלו לעשות את זה?

דנה נויפלד: אנחנו רוצים להרחיק את המינויים האלה עד כמה שניתן מהשרים.

חיים אורון: אני רוצה להעמיד על סדר היום את הפרק הרלוונטי בתיקון 18.

חיים אורון: עניינו פרק ב' ועדת מינויים.

חיים אורון: יש פה שני מודלים.

חיים אורון: אייכלר רוצה ששר המשפטים, אני רוצה לחזור להצעת החוק שעברה פעם אחת בכנסת.

חיים אורון: למיטב הבנתי ולמיטב ידיעתו של איתן כבל זה המבנה האידיאלי האופטימאלי שמרחיק את המינויים של רשות השידור.

חיים אורון: הוא נותן מעמד לממשלה, נותן מעמד לשרים, אבל יוצר מנגנון יותר משוכלל מהמנגנון הזה.

חיים אורון: זאת הסיבה המדויקת למה הממשלה הנוכחית החליפה את החוק הקודם.

חיים אורון: היא רצתה מנגנון יותר קרוב אליה.

חיים אורון: לא מספיק להחליף את השם ממלכתי לציבורי.

חיים אורון: אפשר להחליף את השם ממלכתי לציבורי ולהפוך את זה למחלקה ממשלתית.

חיים אורון: זה מה שעושים עכשיו.

חיים אורון: החלפנו את הכותרת ממלכתי לציבורי.

חיים אורון: אני לא יודע מה יהיה כתוב בדוח מבקר הבא, אבל מההדלפה שהייתה בוואלה נאמר שגם המבקר וגם היועץ המשפטי לממשלה אמרו שיש להרחיק כל שיקול פוליטי מנושא מינוי חברי מליאת השידור כדי להבטיח את קיומה של הרשות כגוף ציבורי ועצמאי המקבל החלטות אך ורק לגבי שיקולים מקצועיים.

חיים אורון: אפשר להכניס כמה שרוצים סעיפים במטרות ובכללים, אבל אם הניהול של רשות השידור לא יהיה ניהול מרוחק מניהול פוליטי יקרו אחד משני הדברים: או שחלק מהציבור יגיד שזה לא מעניין אותו, הוא יתחיל להצביע ברגליים, או שהסבכים הפוליטיים ייכנסו לתוך רשות השידור, לא יצליחו למנות אף אחד והמליאה לא תהיה מליאה.

חיים אורון: יש הצדקה בקיומה של אגרה במחיר סביר אם מדובר בשירות ציבורי שמרוחק מהגוף הפוליטי.

חיים אורון: אם זאת זרוע ארוכה ומפותלת של הגוף הפוליטי, כמו שמוצע כאן.

חיים אורון: .

חיים אורון: זאת לא הצעה קודמת שגובשה באיזו שהיא מאפיה שמאלנית באיזה שהוא מקום.

חיים אורון: תיקון 18 זאת הצעה ממשלתית.

חיים אורון: אני מציע לוועדה להיצמד להצעה הזאת.

חיים אורון: זאת הצעה שלמה, עבדו עליה הרבה שנים, הכנסת אישרה אותה בקריאה ראשונה.

חיים אורון: צריך להחליף את הפרק הזה בפרק הקודם ולעבוד על פיו.

עידו אציל: צוות מקצועי עבד על ההצעה הקודמת.

עידו אציל: הוא טרח לשפר את ההצעה הקודמת.

איתן כבל: אני הייתי השר הממונה.

איתן כבל: החוק הזה נכתב על ידי יחד עם צוות שחלקו נמצא סביב השולחן הזה.

איתן כבל: ישבו על כל אות ועל כל מילה.

איתן כבל: אמרתי שיהיו דברים שנביא לוועדה, אם בשאלות נוסח, בשאלות אינטרנט.

איתן כבל: לא סברנו שיש רק לנו את כל החוכמה.

איתן כבל: בוועדה באים ותוך כדי דיון משפרים את הדברים.

איתן כבל: לחוק יש לב.

איתן כבל: הוא לב הסיפור, הוא לב השינוי, הוא לב החקיקה.

איתן כבל: בכל פעולה אשר תתבצע בחוק עדיף לחוק לא לצאת לעולם.

איתן כבל: יש רפורמה שהולכת ומתקדמת אחרי כל אותם קשיים - אני מקווה שהכל יגיע לסיום – אבל היא רק חלק אחד.

איתן כבל: החקיקה היא החלק המשלים.

איתן כבל: החטא הכי גדול היה דווקא של נציג השר הממונה מטעם העבודה שמינה את בראל.

איתן כבל: אני לא בא ממקום פוליטי.

איתן כבל: אין עניין פוליטי בהתייחסות לחקיקה הזאת.

איתן כבל: התפישה הייתה שנעשה מעשה שבו רשות השידור הופכת להיות גוף ציבורי מנותק מהפוליטיקה, אבל לא כעב"ם באוויר.

איתן כבל: אתה יכול להיות גם גוף פרטי ולהיות מושחת.

איתן כבל: עברנו את כל אותם דברים שעברה רשות השידור במשך השנים, שבחלקם הגדול הביאו לקריסתה.

איתן כבל: נוצר מנגנון בתוך החוק שאומר מתי המצב הוא כזה שהממשלה חייבת להתערב כדי להסדיר את המצב.

איתן כבל: אני לא רוצה להתעכב על השאלה אם זה יהיה שופט בדימוס או לא, אבל כשדיברתי על שופט בדימוס זה היה מעין משל.

איתן כבל: זה יכול להיות איש אקדמיה מהשורה הראשונה שיש עליו קונצנזוס, זה יכול להיות דיין בדימוס.

איתן כבל: הכוונה בסופו של דבר הייתה שמי שיעמוד בראש הוועדה יהיה מורם על פי כל דין ועל פי כל מי שעוסק בעניין.

איתן כבל: כשאני קורא פה שהוועדה תפנה לציבור אני מקבל צמרמורת בכל הגוף.

איתן כבל: אנחנו עוד לא סיימנו את אותה טראומה של לפנות אל הציבור עם כל הוועדות, עם כל הגופים.

איתן כבל: אנחנו פותחים את עצמנו לכל מיני שאלות של למה זה, למה לא ההוא.

איתן כבל: התפקיד של ועדת האיתור הוא למצוא את האנשים שידעו לעשות את העבודה.

איתן כבל: אני מבקש שהנושא הזה יידון בתשומת לב מרבית.

איתן כבל: הפוליטיקה בישראל היא דבר משתנה.

איתן כבל: היום זה מפלגה כזאת, מחר אחרת.

איתן כבל: צריך לבנות את המודל הזה כך שהוא לא יהיה עניין מפלגתי פוליטי, אלא נותן כלים אמיתיים.

איתן כבל: כל אחד מאיתנו שמשתתף בהצבעה מייצר מצב שבסופו של דבר יקבור סופית את השידור הציבורי.

איתן כבל: אני מציע לקחת את תיקון 18 שמייצר פורמט.

יהודה סבן: מה שאמרת מופיע בתוך הסעיף.

כרמל שאמה-הכהן: מה לא טוב בהסדר הקיים?

חיים אורון: ההבדל המהותי הוא בין ועדה שממנים את היושב-ראש והוא בוחר את השאר לוועדה שהממשלה ממנה את היושב-ראש וגופים שונים מציעים את חבריה.

חיים אורון: זה מה שהיה בוועדת האיתור.

עידו אציל: על פי הצעת החוק הקודמת הייתה ועדת מינוים בראשות שופט שאצלה היה את כל השכל.

עידו אציל: התפישה הייתה שאצל השופט יש את כל הידע ואת כל השכל.

עידו אציל: העבודה של הוועדה הזאת הייתה הרבה יותר מסורבלת מהנוסח הקיים מבחינת פנייה לגופים, היוועצות וכדומה.

עידו אציל: בהצעה הנוכחית יש ועדת איתור, שזה מנגנון שמקובל לאיתור מועמדים.

עידו אציל: אנחנו הורדנו את הצורך בכך שזה יהיה דווקא שופט בדימוס.

חיים אורון: מי בוחר את החברים?

עידו אציל: במקום לפנות ללמעלה מ-100 גופים או לגופים שונים ולעשות תהליך מסורבל.

עידו אציל: .

איתן כבל: כל אחד יושב בוועדה עם משקפת של 20 על 120 לכיוון המשרד שבו יושב השר.

איתן כבל: כל אחד מנסה שהרשימה תהיה ברוח הדברים.

יהודה סבן: מי אתה רוצה שימנה את הוועדה?

אלכס מילר: אפילו את המועצה להשכלה גבוהה מאשרת הממשלה.

עידו אציל: מה שמוצע זה שבמקום להיוועץ עם למעלה מ-100 גופים יש אופציה לפרסם מודעה לציבור, לשתף את הציבור באופן שקוף על מנת שיוכל להגיש את מועמדותו.

כרמל שאמה-הכהן: מישהו מתנגד למנגנון שקיים ב- 7(א)?

איתן כבל: יש הבדל בין ועדת איתור לוועדת מינויים.

איתן כבל: לוועדת מינויים יש סמכות למנות, ועדת איתור ממליצה.

עידו אציל: למה שניתן לקבוצה בראשות שופט לקבוע ולמנות?

עידו אציל: מקובל שמינוי בכירים נעשה באמצעות ועדת.

עידו אציל: .

חיים אורון: אני מציע שתיקח את המודל של איך שמינו את הנהלות הבנקים מאז המשבר בשנת 1984.

חיים אורון: זה עבד בכל הבנקים, כולל בבנק הלאומי בפעם האחרונה.

עידו אציל: בנק הוא לא גוף ציבורי.

חיים אורון: היות ובנק זה לא רשות שידור אני ברשות שידור יוצא פעמיים בנק.

חיים אורון: אני רוצה להרחיק אתכם משם.

חיים אורון: אתם רוצים להסביר לי שאתם יודעים יותר משופט.

עידו אציל: אם אתה אומר שיש פגם בוועדת האיתור, אז יש גם פגם בוועדות האיתור שיש במדינה לאיתור בעלי תפקידים אחרים.

חיים אורון: בחברת החשמל תמנו את הדירקטורים כמו שאתם ממנים, ברשות ציבורית לא.

חיים אורון: אתה מציע כמו בחברת חשמל, אני רוצה כמו בבנקים.

עידו אציל: התפישה היא שיש ועדת איתור מקצועית שהגדרנו את תנאי הכשירות שלה מראש.

עידו אציל: זה מרחיק מהפוליטיקה.

חיים אורון: מי ממנה בסוף?

עידו אציל: זה לא הופך את זה למינוי פוליטי.

עידו אציל: יש סעיף מפורש שאומר שלא ימונה לוועדת האיתור ולא יכהן בה מי שיש לו זיקה אישית, עסקית או פוליטית לשר.

עידו אציל: גם לפי ההצעה הקודמת הממשלה תמנה את ועדת המינויים.

חיים אורון: מי ימנה את הנציגים?

חיים אורון: הרשות תמנה?

עידו אציל: לא נכון.

דנה נויפלד: ההצעה הקודמת הייתה יותר מצומצמת במובן הזה שהיושב-ראש יכול היה להיות רק שופט.

דנה נויפלד: שם נקבע מנגנון של הצעת מועמדים שונה מאשר כאן.

דנה נויפלד: שם נקבעה רשימה של 13,15 גופים.

דנה נויפלד: גם שם הייתה את האופציה שהציבור יציע מעצמו.

דנה נויפלד: כדי לא להתחיל בוויכוח מי הגופים וכל אחד ירצה להוסיף גופים נוספים, הורדנו את האופציה הזאת.

דנה נויפלד: השארנו רק את האופציה שיציעו את עצמם כל מי שרוצה להציע את עצמו.

דנה נויפלד: יש אופציה נוספת שמדברת על כך שהוועדה יכולה לפנות למועמדים שהיא תמצא לנכון.

אלכס מילר: זה המנגנון של ועדת איתור.

דנה נויפלד: המהות נותרה כמעט אותו דבר, חוץ מהשינוי לעניין היו"ר והורדת הגופים הממליצים.

דנה נויפלד: האופציה של לפתוח את זה ליו"ר אחר זאת ההרחבה.

דנה נויפלד: זה כבר לא רק שופט בדימוס.

דנה נויפלד: רוב הביקורת ששמענו נסובה על ההרחבה לגבי מי יכול לעמוד בראש הוועדה, כי מי שעומד בראש הוועדה הוא גם זה שממנה את החברים האחרים בוועדה.

דנה נויפלד: נתון לו הכוח המשמעותי ביותר לעניין המינויים.

דנה נויפלד: אם נסתכל על מי יכול לעמוד בראש הוועדה, אז בראש הוועדה יכול לעמוד מי שיש לו ניסיון של 5 שנים בתפקיד בכיר בתחום ניהול העסקי של תאגיד בעל היקף עסקים משמעותי, או מי שכיהן בכהונה ציבורית בכירה ובתפקיד בכיר בשירות הציבורי בנושאים כלכליים, מסחריים, ניהוליים או משפטיים.

גדי בן-יצחק: לעיתונאים לא, כי הרי לא עוסקים בעיתונות.

דנה נויפלד: יש פה את העניין של כהונה ציבורית בכירה.

דנה נויפלד: אפשר לבוא ולדון לגבי מי זה יכול להיות.

ישראל אייכלר: אני מכיר עיתונאים שלא עסקו בכהונה ציבורית ומבינים משהו בעיתונאות.

כרמל שאמה-הכהן: רשות השידור זה גם גוף ניהולי.

דנה נויפלד: מדובר פה בתאגיד שמנהל תקציב של כ-800 מיליון שקל.

דנה נויפלד: צריך לשים לב שמדובר בגוף שאנחנו רוצים שמי שייבחר אליו יבין בתחום עסקים בגודל הזה.

דנה נויפלד: אני לא מפחיתה מהערך של העיתונאים, אבל מדובר בתאגיד שאנחנו רוצים שיתנהל בכלי מידה.

גדי בן-יצחק: הכוונה לא הייתה שזה יהיה עיתונאי, אלא שיבין גם בעיתונות ולא רק ב-800 מיליון.

גדי בן-יצחק: מדובר במקום שצריך להיות פנוי מלחצים ממשלתיים ועסקיים.

דנה נויפלד: נכון מאוד.

דנה נויפלד: כשנגיע לחברי המועצה ונראה מי האנשים שאנחנו רוצים אותם בתור חברי המועצה, שזה הגוף המנהל של רשות שידור, יהיה ביטוי למה שאדוני מדבר עליו.

דנה נויפלד: פה אנחנו מדברים על הוועדה שבוחרת את אותם מועמדים.

איתן כבל: אני מבקש לשבת איתם על מנת שנמצא פתרון.

אורי ענבר: הבעיה היא קודם כל בדברי ההסבר לחוק.

אורי ענבר: בדברי ההסבר לתיקון 18 כתוב במפורש שהמינוי בידי הדרג הפוליטי כמו גם אי הבהירות בנוגע לחלוקת הסמכויות הובילו לקשיים בתפקודה של הרשות.

אורי ענבר: את המשפט הזה, שהוא לב החוק, הוציאו בדברי ההסבר.

אורי ענבר: כשבאים במשרד המשפטים ואומרים שהצעת החוק היא שיפור רואים שהצעת החוק היא לא שיפור.

עידו אציל: יש הבדל בין דברי הסבר לדברי החוק.

אורי ענבר: אני אשמח שזה יחזור לדברי ההסבר.

עידו אציל: מה שקובע בסוף זה נוסח החוק.

עידו אציל: בנוסח החוק יש סעיף מפורש שהתווסף לעומת הצעת החוק הקודמת.

עידו אציל: הוא אוסר על זיקה פוליטית.

אורי ענבר: האם יש הסכמה שזה יחזור?

עידו אציל: פרוצדוראלית לא ניתן לתקן את דברי ההסבר.

איתן כבל: אני מציע שנשב יחד איתם על הסעיף הזה כדי לראות אם אנחנו מצליחים להגיע למכנה משותף בינינו.

אורי ענבר: במשך 50 שנה השידור הציבורי הולך מדחי לדחי.

אורי ענבר: במשך 50 שנה ועדה אחרי ועדה ודוח אחרי דוח קובעים שהבעיה היא ששדרת הניהול לא מכוונת למקום הנכון, היא לא מכילה את הכישורים הנכונים כדי לנהל 850 מיליון שקל, היא לא מכילה את האוריינטציה הנכונה.

אורי ענבר: היא מסתכלת לכיוון הלא נכון.

אורי ענבר: במקום להסתכל לציבור שמממן אותה שנה אחרי שנה מכיסו, היא מסתכלת למי שממנה ומפטר אותה.

אורי ענבר: יש שתי נקודות בכל הצעת החוק הזאת שמתייחסות לעניין הזה – מינוי אותה מועצה ומליאה, ומינוי המנהל.

אורי ענבר: מהצעת החוק הקודמת שהייתה הצעה ממשלתית הלכנו אחורה.

אורי ענבר: יש פה שוב ממשלה שממנה ומפטרת את הדירקטוריון ואת המנהל.

אורי ענבר: אנחנו בדרך לעוד 50 שנה כאלו.

אורי ענבר: עכשיו לבוא שוב ולשים בראש הרשות מינויים פוליטיים, שהמחויבות היחידה שלהם והכישורים היחידים שלהם הם אלה, זה לסגור את השידור הציבורי.

אורי ענבר: בשביל זה לא צריך חוק.

אורי ענבר: יש חוק מצוין לזה.

חיים אורון: ועדת האיתור לא חשובה כרגע, משום שמי שממנה את המנהל על פי ההצעה הזאת, בהבדל ממי שממנה את המנהל בהצעה הקודמת שזאת המועצה, זה השר.

עידו אציל: זה לא נכון.

חיים אורון: בחוק הקודם כתוב: "המועצה תמנה מנהל כללי לרשות שהוא בעל ידע.

חיים אורון: ." בחוק הקיים כתוב: "המועצה תמנה באישור השר מנהל כללי".

חיים אורון: זה החוק הקיים.

חיים אורון: כל אחד מאיתנו מבין שהמועצה באישור השר זה בסדר.

חיים אורון: או שהמועצה תבין מה שהשר רוצה, או שהשר יגיד למועצה מה שהוא רוצה.

חיים אורון: אם תבואו ותגידו שאתם משאירים את המתכונת הקיימת כך שהמועצה תמנה, משנים רק את ועדת המינויים בוועדת איתור, קניתי.

חיים אורון: הדגש בעיני הוא לא ועדת המינויים.

חיים אורון: כולנו היינו בארץ בשנים האחרונות.

חיים אורון: השר אדלשטיין אמר לי שהוא רוצה ללכת ברפורמה, בתקציבים ובחוק.

חיים אורון: הוא אמר שברפורמה הוא רוצה אותנו, בתקציבים הוא סומך עלינו ואת החוק הוא משאיר לו.

חיים אורון: כך נראה החוק.

חיים אורון: בסוף זה גם לא בחוק הזה, כי אני לא יודע מה קרה בדרך עם ביבי.

חיים אורון: אל תספרו לנו סיפורים.

חיים אורון: אנחנו מבינים מה קורה פה.

חיים אורון: אני לא צריך שופט.

חיים אורון: אני גם מוכן לוותר על הרכב ועדת המינויים.

חיים אורון: אם המועצה היא זאת הממנה, אז נדאג שתהיה מועצה טובה שתמנה טוב ותפקח טוב.

חיים אורון: אם המועצה לא ממנה אלא הממשלה ממנה, אז מה כל התרגיל הזה שעושים פה?

ברוך אסקרוב: אני חושב שמטעה לומר לציבור פה, שחלקו לא מקצועי בתחום המשפט, שדברי ההסבר לחוק אינם נחשבים.

ברוך אסקרוב: יצא לי לעבוד בבית הזה ולעבוד בבית השופטים.

ברוך אסקרוב: נדרשתי הרבה פעמים להביא את דברי ההסבר לשופט כדי שיבין את כוונת החוק.

ברוך אסקרוב: דברי ההסבר הם טקסט חשוב שיושבים עליו, שרבים עליו.

עמית ליאור: אני חושב שאתם עומדים בפני שעת כושר.

עמית ליאור: אתם יכולים לתקן עוול של שנים על גבי שנים שמתבצע כאן.

עמית ליאור: מוכח מעל כל ספק שכל פעם שפוליטיקאים ממנים את היו"ר ואת המנגנון מדובר באנשים לא מתאימים.

עמית ליאור: אלה אנשים שלא יודעים לנהל מנגנון של 800 מיליון שקל כי אין להם את הכישורים, כי מי שבחר אותם לא חיפש את זה.

עמית ליאור: תראו כמה ערוצים סביבנו קורסים.

עמית ליאור: מי שצריך לעמוד בראש המערכת הזאת זה האדם המצוין ביותר והישר ביותר.

עמית ליאור: יש אולי 4 אנשים בארץ שמסוגלים לעשות את זה.

עמית ליאור: התקשורת הולכת ונהיית הרבה יותר מסובכת, עם הרבה יותר פלטפורמות.

עמית ליאור: היא אמורה לייצג את הקול שלנו, של הציבור ושל היוצרים.

עמית ליאור: אתם חייבים לתת עתיד לסטודנטים שלי בבצלאל ובמעלה, שיהיה להם מסך אחד שהוא לא מוטה לכסף.

עמית ליאור: אל תחזירו אותו לפוליטיקה.

עמית ליאור: אתם מחזירים אותו 20 שנה אחורה.

עמית ליאור: תבינו מה אתם מחזיקים ביד.

עמית ליאור: ערוץ הטלוויזיה הוא וריד לתוך המוח של אנשים, של הציבור, הוא מייצר תודעה.

עמית ליאור: ערוץ הטלוויזיה משפיע יותר על הילדים שלנו מכל דבר אחר.

עמית ליאור: אתם הולכים להמשיך פשע של 60 שנה.

עמית ליאור: הציבור לא מקבל את התרבות שהוא אמור לקבל מכם.

עמית ליאור: עוד שנתיים יהיה מישהו אחר בפוליטיקה.

עמית ליאור: אנחנו יודעים איך המנגנון הזה עובד.

עמית ליאור: יזרקו עוד 200 איש של אנשי שלומנו פנימה.

עמית ליאור: בעוד 10 שנים נהיה עוד פעם עם רשות של 3200 איש, כי כל פעם שיתחלף שר ידחפו עוד 200 איש של אנשי שלומנו פנימה.

עמית ליאור: אנחנו חוזרים אחורה.

עמית ליאור: תנו עתיד לסטודנטים שלי בבצלאל כך שיהיה להם מסך שהם יכולים להביא.

עמית ליאור: תנו לנו ולציבור עתיד.

עמית ליאור: זה הכסף שלנו.

ירמי קדושי: בסעיף הזה צריך להוסיף נציג לשכונות, לפריפריות, בעל ניסיון בפעילות חברתית.

ירמי קדושי: כשאני אומר בעל ניסיון בפעילות חברתית זה לא איש אקדמיה שרואה את השכונות ואת עיירות הפיתוח בצורה אקדמית, אלא בעל ניסיון בפועל בפעילות חברתית, קשוב וחלק מהעם.

אתי בנדלר: אתה מדבר על ועדת האיתור?

ירמי קדושי: אני מדבר על ועדת האיתור.

אלכס מילר: איך אתה בוחר אדם כזה?

ירמי קדושי: כמו שיש נציג בתחום מורשת ישראל ונציג בתחום של תרבות וחינוך, כך..

אלכס מילר: יש מנגנונים למורשת, כמו חוק מורשות, חוק משרד תרבות, חוק מועצה להשכלה גבוהה.

ירמי קדושי: גם בערים הגדולות יש נציג לשכונות ועיירות פיתוח.

ירמי קדושי: אני חושב שצריך להיות נציג שמייצג את החלק שגם משלם אגרה.

יהודה סבן: במועצה כתוב: "יהיו שני נציגי ציבור הידועים בפעילותם בתחום החברתי והפועלים שלא למטרת רווח".

יהודה סבן: זה במועצה, לא בוועדת האיתור.

יהודה סבן: ברור שמה שאתה אומר רלוונטי למועצה ולא לוועדת האיתור.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו ניתן לזה דגש במועצה.

יהודה סבן: מי שנמצא ביום יום ברשות וקובע את המדיניות שלה זה המועצה, לא ועדת האיתור.

ירמי קדושי: ועדת האיתור מאתרת אנשים.

כרמל שאמה-הכהן: ניתן לזה ביטוי בהרכב חברי המועצה.

ירמי קדושי: היום המצב הוא כזה שהציבור המזרחי בעיירות הפיתוח ובשכונות לא מיוצג בערוץ הראשון.

ירמי קדושי: ההתערבות של הממשלה טובה לאותם אנשים.

ירמי קדושי: יש פה דרך דמוקרטית להתערב בעניין.

ירמי קדושי: אם יהיו כמה חברי אקדמיה שלא נוכל להחליף אותם זה לא יהיה טוב.

אמיר רוזנברג: אני חושב שהוועדה צריכה להיות מוטרדת מהעובדה שהרחיבו את האנשים שיכולים להיות יושבי ראש.

אמיר רוזנברג: אם מסתכלים בחוק בנק ישראל, בחוק המועצה לצרכנות רואים שבדרך כלל בראש ועדת האיתור יושב אדם שיש עליו קונצנזוס ציבורי.

אמיר רוזנברג: כשהכנסת ממנה, קובעת ומחליטה שזה יהיה שופט בדימוס יש איזה שהוא סוג של דקלרציה שאומרים שרוצים מישהו שלא תהיה לגביו מחלוקת.

אמיר רוזנברג: החוק הזה מחריג את העניין הזה ויוצר סוג של תקדים שהמחוקק מגיע וקובע שבראש ועדת האיתור יעמוד מישהו שהכנסת עצמה לא מתייחסת לנושא של הקונצנזוס, היא מתייחסת לתכונות שלו.

אמיר רוזנברג: זה משהו שהוועדה צריכה לתת עליו את הדעת.

אמיר רוזנברג: חשוב מאוד להדגיש שצריך להפריד בין היושב-ראש לחברי הוועדה.

אמיר רוזנברג: שומעים פה כל מיני משפטים, כמו שהחוכמה לא אצל השופטים.

אמיר רוזנברג: זה בהחלט נכון.

אמיר רוזנברג: אולי זה צורם מבחינת הסגנון.

אמיר רוזנברג: זה לא בגלל שהחוכמה נמצאת אצל שופט כזה או אחר.

אמיר רוזנברג: כששופט מחוזי או עליון בדימוס ימנה יודעים שהמינוי שלו יהיה טהור, נקי.

אמיר רוזנברג: זאת הנחת היסוד.

אמיר רוזנברג: חשוב שיהיה מישהו שמבין בתאגידים גדולים, בניהול ובכסף.

אמיר רוזנברג: זה לאו דווקא צריך להיות היושב-ראש.

אמיר רוזנברג: זאת לא המטרה.

אמיר רוזנברג: אנא, תעשו את האבחנה כשאתם מצביעים בין היושב-ראש לחברים.

אמיר רוזנברג: בדבר הזה נוצר תקדים מסוכן, כי הכנסת מאבדת את השליטה לגבי מי שנבחר.

אמיר רוזנברג: היא לא נותנת את ההצהרה בכך שהיא רוצה שמי שנבחר יהיה בעל קונצנזוס ציבורי.

חיים אורון: אני מציע שבמקום סעיף 7 יהיה את סעיף 7 בחוק המקורי.

אלכס מילר: בסופו של דבר הוועדה שלך שממנה את היושב-ראש תהיה קשורה לשרים ולממשלה.

אלכס מילר: מה עשינו בזה?

כרמל שאמה-הכהן: אם יש ממשלה שיש לה כוונה להתערב ולהשתלט אי אפשר לחסום אותה.

חיים אורון: בשביל זה יש כנסת.

חיים אורון: לכן חובתנו להגיד שהם לא יכולים להשתלט על רשות השידור.

חיים אורון: את המנהל אסור להם למנות, אסור להם לפטר ואסור להם למנות ממלא מקום.

חיים אורון: זה מה שמופיע בחוק הקיים.

חיים אורון: אם מסכימים על זה אני מוותר על כל הדברים האחרים.

אלכס מילר: כל מה שאתה מציע יהיה בסופו של דבר אותו דבר.

אלכס מילר: מצד אחד אתה בא ואומר כמה ועדות אפשר להקים על ידי הממשלה, ומצד שני אתה מוסיף עוד ועדה בשביל להקים ועדה.

חיים אורון: מה שאני מציע זאת אותה ועדה.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד ההצעה של חבר הכנסת חיים אורון?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – 0 נגד – פה אחד לא אושר

חיים אורון: אני מבקש הסתייגות.

כרמל שאמה-הכהן: אני מבקש בסעיף 7(ב) לכתוב שוועדת האיתור תמנה 5 חברים, כאשר 2 מתוכם הן נשים.

יהודה סבן: 2 זה הרבה.

יהודה סבן: זה יכול ליצור בעיה.

עידו אציל: אנחנו צריכים לבדוק את זה.

עידו אציל: יש חקיקה קיימת בנושא.

אלכס מילר: אני מבקש ייצוג עולים בוועדת איתור.

אתי בנדלר: צריך לקבוע X שנים.

אלכס מילר: אם בוועדת האיתור אין אדם שיודע ומכיר את אופייה של העלייה, אז יש בעיה להמליץ על האנשים שיוכלו במליאה לייצג את העולים.

אתי בנדלר: בטרם חלפו 10 שנים מיום עלייתו ארצה?

אלכס מילר: יכול להיות גם אדם שנמצא 20 שנה בישראל.

אתי בנדלר: זה לא עולה.

אלכס מילר: אפשר לכתוב בן אדם שעלה לישראל לפי חוק השבות.

כרמל שאמה-הכהן: גם אבא שלי עלה לפי חוק השבות.

אלכס מילר: אני אביא את הנוסח.

ישראל אייכלר: נציג בעל מעמד במורשת ישראל חייב להיות במועצה?

כרמל שאמה-הכהן: כן.

חיים אורון: יכול להיות בעל מעמד בציונות ולא במורשת ישראל.

ישראל אייכלר: אני רוצה להוסיף את המילה "ויהדות".

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד התיקון ל-7(ב) כך ש-2 מחברי ועדת האיתור יהיו נשים?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – 2 נגד – 0 אושר

יהודה סבן: אנחנו מבקשים לשמור על הזכות להסתייג.

ישראל אייכלר: אני מבקש שבסעיף 7(ב)(4) יהיה כתוב ציונות ויהדות.

דנה נויפלד: האם אפשר בוודאות להגיד שיש אנשים שהם בתחום מורשת ישראל והם בעלי מעמד גם בציונות וגם ביהדות?

ישראל אייכלר: הרבה אנשים.

ישראל אייכלר: בדרך כלל מי שיודע במורשת ישראל יש לו גם ציונות וגם יהדות.

דנה נויפלד: זה מצמצם את האופציות.

דנה נויפלד: צריך שיהיה מישהו שיהיו לו את שלושת התחומים.

ישראל אייכלר: אני מכיר 100 אלף אנשים כאלה.

עידו אציל: אם יש לו ציונות ומורשת ישראל זה לא טוב?

ישראל אייכלר: צריך גם יהדות, כי אחרת למורשת ישראל אין משמעות.

דנה נויפלד: זה יהיה תנאי מצטבר.

דנה נויפלד: אותו אדם צריך להיות בעל מעמד ב-3 התחומים האלה.

חיים אורון: ההצעה לא מדברת על מייצגים.

חיים אורון: מדברים פה על אנשים שיש להם יכולות.

ישראל אייכלר: אני רוצה שבוועדת האיתור ישב אדם שמייצג לפחות 30%,40% מהאוכלוסייה.

ישראל אייכלר: אנחנו לא רוצים שהממשלה תשלוט.

ישראל אייכלר: אנחנו רוצים אנשים בעלי מעמד.

ישראל אייכלר: לא איכפת לי שתכתבו נציג בעל מעמד בתחומי מורשת ישראל שיבחר יושב-ראש הוועדה.

ישראל אייכלר: לא צריך ציונות ויהדות.

ישראל אייכלר: אין לי בעיה עם זה.

ישראל אייכלר: למה צריך לכתוב ציונות ויהדות?

עידו אציל: זה ציונות או יהדות או מורשת ישראל.

ישראל אייכלר: תכתבו רק את מורשת ישראל.

דנה נויפלד: זה נועד להכניס מגזרים נוספים.

ישראל אייכלר: מורשת ישראל זה מגזרים נוספים.

דנה נויפלד: מורשת ישראל זה לא בהכרח יהדות.

דנה נויפלד: האופציה הזאת נועדה כך שיהיה מישהו בעל מעמד בתחום היהדות.

דנה נויפלד: הכוונה לפתוח את האופציות.

דנה נויפלד: יכול להיות שלנציג יש מעמד רק בתחום יהדות.

ישראל אייכלר: את רוצה שלא ציוני יישב בוועדת האיתור?

דנה נויפלד: יש אופציה.

ישראל אייכלר: אני לא מסכים.

ישראל אייכלר: איך אנחנו מבטיחים שיהיה אדם שמכיר את הנושא?

ישראל אייכלר: למה לא לכתוב מורשת ישראל?

עידו אציל: זה מגביל את האפשרויות.

כרמל שאמה-הכהן: ייפתח פה פתח לאדם שלא מייצג את מורשת ישראל ולא את היהדות, רק את הציונות.

כרמל שאמה-הכהן: צריך לכתוב ציונות ומורשת או ציונות ויהדות.

יהודה סבן: אפשר לכתוב נציג בעל מעמד בתחומי ציונות ומורשת ישראל או יהדות.

כרמל שאמה-הכהן: לפי הנוסח היום אפשר לבחור מישהו שהוא ציוני אבל הוא אנטי מורשת ישראל ואנטי יהדות.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו כתבנו שחייב להיות אדם שמייצג את מורשת ישראל, את היהדות או את שניהם ביחד.

אתי בנדלר: אפשר לכתוב בתחומי מורשת ישראל או יהדות, וכן בתחום הציונות.

ישראל אייכלר: אין בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד ההצעה של אייכלר?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

חיים אורון: אני מציע נציג בעל מעמד בתחומי התרבות, החינוך ומדעי הרוח והחברה מבין מועמדים שיציעו גופים ציבוריים וארגונים שהם בעלי מעמד בתחומי הרוח, החברה, התרבות, האמנות, התקשורת, או שהם מייצגים אמנים, יוצרים, מורים, עיתונאים ואנשי רוח המנויים בתוספת הראשונה.

אתי בנדלר: במקום פסקה (4) אתה מציע את פסקה (3) מהחוק הקודם.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד הצעתו של חבר הכנסת אורון?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה נגד – פה אחד לא אושר

חיים אורון: אני מבקש הסתייגות בשמי ובשם חברי הכנסת גילאון והורוביץ.

כרמל שאמה-הכהן: מה עמדת הממשלה לגבי עולה?

עידו אציל: אנחנו נתנו בוועדת האיתור מגוון כזה שנותן ביטוי הולם.

עידו אציל: הוא לא מגביל את שיקול הדעת.

כרמל שאמה-הכהן: אם תגיד עולה ירצו גם בן מיעוטים.

כרמל שאמה-הכהן: נשים זה כולם.

כרמל שאמה-הכהן: זה גם עולים, גם ערבים.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא מוגבל.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא משהו שהוא פוליטי.

דנה נויפלד: אי אפשר להתנגד לעולים, אבל אז השאלה מה קורה עם כל מיני מגזרים אחרים.

אתי בנדלר: בסעיף (ג)(1) במקום "והכל בכפוף לתנאים המפורטים בהודעה" אני אכתוב "בהתאם לתנאים המפורטים בהודעה", כדי שיהיה ברור שצוות התיאום לא יוכל להמציא תנאים חדשים.

דני זקן: בסעיף (3) צריך להוסיף נציג בעל מעמד בתחומי תרבות ותקשורת.

דנה נויפלד: תקשורת כלול במדעי החברה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבקשת להוסיף את העניין של תקשורת.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד התיקון שמבקש להוסיף את המילים "לרבות תקשורת"?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר אנחנו מצביעים על סעיף 7, לרבות כל התיקונים שהציעו חברי הכנסת והציעה היועצת המשפטית לוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 7?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

אלכס מילר: אני מבקש רוויזיה במועד מאוחר על כל הסעיף.

עידו אציל: איסור זיקה 8.

עידו אציל: לא ימונה לוועדת האיתור ולא יכהן בה מי שיש לו זיקה אישית, עסקית או פוליטית לשר משרי הממשלה.

אתי בנדלר: אני מציעה להוסיף אחרי המילים "לשר משרי הממשלה" את המילים "או לקרובו", ולהוסיף הגדרה מצומצמת של קרוב.

אתי בנדלר: הקרוב יהיה רק קרוב מדרגה ראשונה, קרי בן זוג, הורה או ילד.

כרמל שאמה-הכהן: מה זו זיקה פוליטית?

כרמל שאמה-הכהן: אני מבקש לחדד את ההגדרה.

דנה נויפלד: זה מונח שמשתמשים בו בהקשר של בדיקת מנויים.

כרמל שאמה-הכהן: חבר במפלגה הוא בעל זיקה פוליטית?

דנה נויפלד: כן.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנשים טובים לא אמורים להתפקד למפלגה כלשהי?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש אנשים טובים שכדאי שיתפקדו ויהיו חלק מההשפעה על הפוליטיקה.

דנה נויפלד: תלוי מה הוא עושה בתוך המפלגה.

דנה נויפלד: אני צריכה לבדוק את זה.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רוצים חוות דעת לגבי מה זו זיקה פוליטית.

ישראל אייכלר: למה רק לשרי הממשלה ולא לאחד מחברי הכנסת?

כרמל שאמה-הכהן: אם במסגרת ההסברים שלכם יהיה שימוש במונח של גוף בוחר אנחנו נרצה לדעת מה זה בדיוק גוף בוחר.

חיים אורון: המונח הזה מופיע באין סוף חקיקות, כמו למשל בנוגע לדירקטוריונים וועדות שונות.

חיים אורון: אני לא חושב שמפרשים אותו באופן כזה רחב.

חיים אורון: כן מפרשים אותו בזיקות יותר ישירות.

חיים אורון: הנוסח הזה מופיע בהרבה מאוד חקיקות, כמו למשל בחוק בנק ישראל החדש.

ישראל אייכלר: אני חושב שחמור מאוד מה שקורה פה.

ישראל אייכלר: אני לא שר בממשלה ואין לנו שרים בממשלה, אבל צריך לדעת שרשות שידור זה לא בנק ישראל.

ישראל אייכלר: רשות שידור ציבורית צריכה לייצג את הציבור.

ישראל אייכלר: בינתיים עוד אין מנגנון יותר דמוקרטי שמייצג את הציבור מאשר הממשלה והכנסת.

ישראל אייכלר: למה לשרי ממשלה אסור להתערב ולחברי הכנסת מהאופוזיציה מותר להתערב?

ישראל אייכלר: לפי דעתי צריך להוציא את הסעיף הזה כיוון שמדובר ברשות ציבורית.

יהודה סבן: חברי הכנסת אינם עוסקים בתהליך המינוי.

ישראל אייכלר: תכתוב לשר המשפטים שעוסק בוועדה הזאת, לא לשרי הממשלה.

דנה נויפלד: זה קיים בחוק החברות הממשלתיות.

דנה נויפלד: יש ועדה שבודקת את זה, שזאת ועדת שפניץ.

דנה נויפלד: זה משהו שנמצא בתוך החקיקה.

כרמל שאמה-הכהן: כל אחד מהחברים פה יצטרך לעבור שפניץ?

דנה נויפלד: כן.

עידו אציל: סדרי עבודת ועדת האיתור 9(א) שלושה מחברי ועדת האיתור ובהם יושב ראש הוועדה, יהיו מניין חוקי בישיבותיה.

עידו אציל: (ב) החלטות ועדת האיתור יתקבלו ברוב קולות של חברי הוועדה המשתתפים בישיבה; היו הקולות שקולים, תכריע עמדתו של יושב ראש הוועדה.

עידו אציל: (ג) ועדת האיתור תקבע לעצמה את דרכי עבודתה ונוהלי דיוניה, ככל שלא נקבעו לפי חוק זה.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 9?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

עידו אציל: תקופת כהונה 10.

עידו אציל: חבר ועדת האיתור ימונה לתקופה של שלוש שנים, ואולם רשאית הממשלה להאריך את תקופת כהונתו של חבר הוועדה עד לסיום הליכי מינויו של חבר ועדה במקומו.

חיים אורון: ולא יותר משנה נוספת.

כרמל שאמה-הכהן: מי צריך את הארכה הזאת?

כרמל שאמה-הכהן: למה שהחבר יהיה נתון לחסדי הממשלה במהלך כהונתו?

דנה נויפלד: הכוונה להאריך למקרה שבו הממשלה לא מינתה בזמן.

חיים אורון: זה במקרה ששני שרים לא מסכימים על הממונה הבא.

חיים אורון: יש להם זמן של שנה.

חיים אורון: אני בא ומחריף.

חיים אורון: פה זה פתוח, כי אם הם לא מסכימים ביניהם הוא יישאר.

חיים אורון: אני מציע שזה לא יהיה יותר משנה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה צריך 3 שנים?

דנה נויפלד: הקדנציה של חבר בוועדת האיתור היא ל-3 שנים.

דנה נויפלד: הרעיון הוא שאם חבר מועצה עוזב ועדת האיתור יכולה להחליף אותו במישהו אחר.

כרמל שאמה-הכהן: אני הייתי מנטרל כל אפשרות של הממשלה להאריך לו את הקדנציה.

דנה נויפלד: זה לא להאריך קדנציה, זה להאריך עד למינוי של אדם..

יהודה סבן: זה חבר ועדת איתור, זה לא מישהו שזקוק לחסדיה של הממשלה.

יהודה סבן: זה בניגוד לחבר מועצה שרוצה אולי להמשיך ולהישאר בתפקיד.

חיים אורון: באופן תיאורטי אם שניים מתפטרים אין קוורום, אין ועדה ואין כלום.

עידו אציל: צריך לעשות הליך מהיר להאריך את המינוי.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד השינוי שהציע חבר הכנסת אורון כך שזה לא יהיה יותר משנה?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר מי בעד סעיף 10, לרבות השינוי?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

עידו אציל: סיום כהונה 11.

עידו אציל: (א) חבר ועדת האיתור, למעט יושב ראש הוועדה, יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו באחת מאלה: (1) הוא התפטר במסירת כתב התפטרות ליושב-ראש ועדת האיתור; (2) נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו, והשר, בהסכמת יושב ראש ועדת האיתור, העביר אותו מכהונתו בהודעה בכתב; (3) הוא אינו ממלא את תפקידו כראוי, והשר, בהסכמת יושב ראש ועדת האיתור, העביר אותו מכהונתו בהודעה בכתב; (4) הוא הורשע בעבירה שבשל חומרתה, מהותה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן בתפקידו.

עידו אציל: (ב) יושב ראש ועדת האיתור יחדל לכהן לפני תום תקופת כהונתו באחת מאלה: (1) הוא התפטר במסירת כתב התפטרות לשר; (2) נבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו, והממשלה, על פי הצעת השר, העבירה אותו מכהונתו בהודעה בכתב; (3) הוא אינו ממלא את תפקידו כראוי, והממשלה, על פי הצעת השר, העבירה אותו מכהונתו בהודעה בכתב; (4) הוא הורשע בעבירה שבשל חומרתה, מהותה או נסיבותיה אין הוא ראוי לכהן בתפקידו.

עידו אציל: (ג) חדל לכהן חבר ועדת האיתור, יפעל יושב ראש הוועדה למינוי חבר אחר במקומו לפי הוראות סעיף 7, בהקדם האפשרי, ואם חדל לכהן יושב ראש הוועדה – יפעל השר כאמור למינוי יושב ראש אחר במקומו.

אתי בנדלר: מה פירוש המילים "אינו ממלא את תפקידו כראוי"?

דנה נויפלד: הכוונה היא לאותם מצבים שמקצועית הוא אינו מתנהג כמו שמצופה מאותו חבר ועדת איתור.

אלכס מילר: יש תקנון לוועדת איתור?

דנה נויפלד: לא.

אלכס מילר: אם אתם מצפים מאדם להתנהגות מסוימת או למילוי תפקידו בצורה מסוימת צריך להיות תקנון שלפיו הולכים.

אלכס מילר: אם אין תקנון צריך להוריד את הסעיף הזה.

חיים אורון: על כל הסעיף הזה אפשר לעתור לבג"ץ ולבית משפט.

חיים אורון: נניח סילקו מישהו באופן לא סביר והוא הולך לבית משפט.

חיים אורון: ככל שתפרט פה עכשיו איך עובדים בוועדת איתור.

חיים אורון: .

אלכס מילר: אני מבקש לקבוע שיהיה תקנון.

חיים אורון: אני מציע לעשות פחות תקנונים.

חיים אורון: ליושב הראש יש סמכות להגיד שהאדם לא ממלא את תפקידו.

חיים אורון: יש דברים אלמנטריים.

חיים אורון: אם הוא לא בא ל-10 ישיבות ברציפות, ילך היושב ראש ויפטר אותו.

חיים אורון: בית המשפט יחליט.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אי אפשר על כל דבר לחשוב איך בית משפט יחליט.

חיים אורון: אי אפשר על כל דבר לעשות תקנונים.

אלכס מילר: אנחנו לא עושים תקנון.

אלכס מילר: הוועדה יכולה לקבוע תקנון מינימאלי.

חיים אורון: אני לא מכיר במסגרות אחרות שאי תפקוד של אדם בוועדת איתור מופיע בתקנון.

חיים אורון: תשאירו את מרחב התמרון הזה.

יהודה סבן: תפקידיו של האדם מוגדרים.

יהודה סבן: ניתן לבדוק אם הוא ביצע את התפקידים שלו כראוי או לא.

יהודה סבן: יש משהו שאפשר לבדוק אותו, לא צריך להגדיר אותו בנוסף.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא צריך את הסעיף הזה.

דנה נויפלד: החשש הוא מאותם מצבים, שאנחנו לא יודעים להגדיר אותם, מאותו חבר ועדת איתור שעושה משהו - אוכל מסמרים - וזה פוגע בוועדה ובתפקוד הוועדה.

דנה נויפלד: אם נוריד את הסעיף הזה לא תהיה שום אופציה שהוא יסיים את כהונתו לפני המועד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא צריכה להיות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את כותבת שנבצר ממנו דרך קבע למלא את תפקידו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: .

דנה נויפלד: נניח שיושב-ראש הוועדה משתיק את החברים ולא נותן להם לדבר.

יהודה סבן: נניח שהוא לא מכנס את הוועדה במשך שנה.

יהודה סבן: מה הממשלה תעשה?

עידו אציל: אין שום יכולת ציבורית להוציא אותו מהתפקיד.

אלכס מילר: זה יותר מידי רחב.

אלכס מילר: ברגע שאין הגדרת תפקיד..

עידו אציל: יש הגדרה של תפקידים.

עידו אציל: כתוב בסעיף 7: "לאתר מועמדים".

עידו אציל: אם הוא לא מכנס את הוועדה או לא מגיע לישיבות.

עידו אציל: .

אלכס מילר: ברגע שאתה לא מפרט מה זה תפקוד לא ראוי.

אלכס מילר: .

עידו אציל: אמר חבר הכנסת אורון שהפעלת הסמכות נבחנת מבחינת סבירותה בבג"ץ.

אלכס מילר: האדם הזה לא ילך לבג"ץ.

אלכס מילר: ברגע שמפטרים אותו יהיה כתוב בעיתון שהוא פוטר על התנהגות בלתי הולמת בוועדת האיתור.

חיים אורון: זה מופיע באין סוף חוקים.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף הזה מופיע באין סוף חוקים?

חיים אורון: לא מגדירים בוועדה מהסוג הזה מה הם דפוסי עבודתה, זאת אומרת אם הוא לא בא 3 פעמים זה בסדר אבל בפעם הרביעית מפטרים אותו, אם הוא אוכל פיסטוקים זה בסדר אבל כשהוא אוכל משהו אחר זה לא בסדר.

חיים אורון: זה לא ניתן .

חיים אורון: בסוף אתה משאיר מרחב שיקול דעת לאדם שעומד בראש הוועדה.

חיים אורון: הוא צריך הסכמה של שר.

חיים אורון: שניהם חשופים לביקורת שיפוטית.

חיים אורון: אני לא מכיר מנגנון יותר מוצלח מזה.

דנה נויפלד: יש איזו שהיא סיטואציה שאדוני צופה שבגינה כן אפשר להעביר מתפקיד?

אלכס מילר: ברגע שמגדירים תפקיד אני יודע מה מותר לי ומה לא.

דנה נויפלד: התפקיד של אותם אנשים הוא לבחור מועמדים למועצה.

דנה נויפלד: אופציה אחת היא להוריד את הסעיף, אופציה שנייה היא לצמצם.

אלכס מילר: אני מציע שלצורך הסעיף הזה ועדת האיתור בראשות האדם שייבחר תקבע מנגנון עבודה לתפקוד ועדת האיתור.

כרמל שאמה-הכהן: אתה רוצה שיפטרו סתם אנשים?

אלכס מילר: כתוב פה שהיושב-ראש יכול להמליץ כשאתה לא מתנהג כראוי.

אלכס מילר: הוא יכול למצוא אלף ואחת סיבות להמליץ לפטר אותך.

אלכס מילר: אין שום קריטריון לגבי התפקוד שלך, הכל תלוי באדם.

אלכס מילר: אם אתה מוצא חן בעיניו אתה יושב ומצביע.

אלכס מילר: נניח שבאת עם עניבה לא יפה והוא חושב שבאת לבוש לא בצורה נאותה.

כרמל שאמה-הכהן: אי אפשר להגיד שזה יהיה על דעת כל חברי הוועדה שהוא לא מתפקד כראוי?

דנה נויפלד: צריך לחשוב על זה.

עידו אציל: מי שמייצג אינטרס ציבורי וממונה על רשות השידור זה השר הממונה.

עידו אציל: השר יכול, בהסכמת יושב-ראש ועדת האיתור.

עידו אציל: זאת לא איזו שהיא סמכות שהוא מפעיל בשרירות לב.

עידו אציל: היא בסבירות, היא בהסכמת יושב-ראש ועדת האיתור.

עידו אציל: אם השר רואה שבתוך הוועדה יש דינאמיקה שהיא לא תקינה.

עידו אציל: .

כרמל שאמה-הכהן: אני מציע שבסעיף (3) יהיה כתוב שהשר, בהסכמת כל שאר חברי הוועדה.

אתי בנדלר: יתר חברי ועדת האיתור.

יהודה סבן: אנחנו מבקשים לשמור לעצמנו את הזכות להסתייג.

אתי בנדלר: אותו דבר בסעיף (ב)(3).

דנה נויפלד: בתוך הסעיף הזה יש הליך שונה ליו"ר מאשר לחברי הוועדה.

דנה נויפלד: במקרה של היו"ר זה רק הממשלה, לא השר.

דנה נויפלד: אנחנו מביאים את זה לפורום של ממשלה.

דנה נויפלד: הפורום הוא רחב יותר.

דנה נויפלד: זה לא השר לבדו, לכן הסיטואציה שונה.

כרמל שאמה-הכהן: אין צורך לשנות.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 11, לרבות השינויים.

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

עידו אציל: השעיה מכהונה 12.

עידו אציל: הוגש נגד חבר ועדת האיתור כתב אישום בעבירה כאמור בסעיף 11(א)(4), רשאי השר להשעות את חבר הוועדה מכהונתו, עד למתן פסק דין סופי בעניינו, ואם הוגש כתב אישום נגד יושב ראש הוועדה בעבירה כאמור בסעיף 11(ב)(4) – רשאית הממשלה להשעותו כאמור.

אתי בנדלר: מה קורה בתקופת ההשעיה לגבי מינוי ממלא מקום?

אתי בנדלר: זו יכולה להיות תקופה מאוד ארוכה.

יהודה סבן: אפשר להחיל את 11(ג) גם על סעיף 12.

דנה נויפלד: זה לא 11(ג), כי 11(ג) מדבר על מחליף או ממלא מקום.

דנה נויפלד: פה מדובר על מישהו שנועד למינוי לתקופת השעיה.

דנה נויפלד: צריך לעשות מנגנון של בחירה של מישהו זמני.

אתי בנדלר: אתם רוצים שהוועדה תאשר את סעיף 12 בכפוף לכך שתציעו סעיף נוסף לגבי מינוי ממלא מקום?

דנה נויפלד: נביא מנגנון.

אתי בנדלר: תביאו הצעה לעניין מינוי ממלא מקום.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין למה הממשלה צריכה אופציה להארכה?

דנה נויפלד: יש קוורום.

כרמל שאמה-הכהן: אתם רוצים לנתק זיקה פוליטית ואיזו שהיא השפעה.

דנה נויפלד: יש דילמה.

דנה נויפלד: יש לנו קוורום שאומר שצריך מינימום של 3.

דנה נויפלד: מה קורה במצב שבו במשך 3 שנים 3 מתפטרים?

כרמל שאמה-הכהן: צריך שהסעיף הקודם יחול כשיש סכנה של קוורום, זאת אומרת רק כאשר הוועדה יורדת למיעוט.

אתי בנדלר: יכול להיות שבמקרה כזה יהיה נוח לממשלה לא למנות חבר אחר ופשוט יישארו עם ועדת איתור בהרכב של 3 חברים.

אלכס מילר: אנחנו יכולים לקבוע שבוועדת האיתור יהיו 5 חברים.

אתי בנדלר: זאת נקודת המוצא.

אתי בנדלר: אם יתפנו 2 מקומות לא יהיה שום תמריץ אם הסעיף יישאר כמות שהוא למנות שני חברים נוספים.

אלכס מילר: אנחנו יכולים להוסיף סייג של עד לתקופה של חצי שנה.

אתי בנדלר: אני הצעתי ובלבד שיפעלו בשקידה לפי סעיף 11(ג), זאת אומרת למינוי חבר אחר במקומו.

אלכס מילר: אנחנו מדברים על איזו שהיא תקופה שבה הם צריכים למנות את מליאת רשות השידור.

אלכס מילר: אנחנו לא מדברים על כך שהוועדה הזאת יושבת במשך 3 שנים וכל הזמן עובדת.

אתי בנדלר: יכול להיות שמתפנים מקומות במליאה.

אלכס מילר: אם הם צריכים למנות, ההרכב למינוי חייב להיות מינימום 3 עד לחצי שנה ורק אז צריך להשלים.

אלכס מילר: אם זה במסגרת שאין צורך במילוי, יכול להיות שלא צריך להתחיל..

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה צריך תמיד, כי אתה אף פעם לא יודע מתי..

כרמל שאמה-הכהן: לדעתי צריך חברים קיימים כל הזמן.

דנה נויפלד: זה קורה כל הזמן בהרכבים של ועדות כשמישהו נפטר.

כרמל שאמה-הכהן: אולי החבר'ה שנבחנו בוועדת האיתור הראשונה יהיו ממלאי מקום.

עידו אציל: כתוב שאפשר להאריך בשנה נוספת.

כרמל שאמה-הכהן: תבחרו 5 ועוד 2 ממלאי מקום.

כרמל שאמה-הכהן: עשיתם את זה גם בדברים אחרים.

דנה נויפלד: תהיה לנו ועדת צללים.

כרמל שאמה-הכהן: הם לא צללים, כי אין להם שום סמכות כל עוד הוועדה מתפקדת.

אלכס מילר: אני מציע שנגדיר בחוק כך שלא יהיה מצב שיותר מחצי שנה אין 5 חברים.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא תופס.

כרמל שאמה-הכהן: במועצת הלול לא מאשרים את ההרכב תקופה ארוכה.

כרמל שאמה-הכהן: הם אומרים שהם בודקים את האנשים.

אלכס מילר: לכן אני מציע לא יותר מחצי שנה.

כרמל שאמה-הכהן: אתה לא יכול לרדוף אחריהם בסיפור הזה.

כרמל שאמה-הכהן: הם יגידו לך שהם מנסים למנות, רק לוקח זמן, בודקים את האנשים.

כרמל שאמה-הכהן: מה תגיד להם?

אלכס מילר: גם ככה הם צריכים להרכיב.

אלכס מילר: אני מציע שלא יהיה מצב יותר מחצי שנה שאין מליאה.

אלכס מילר: במידה ותוך חצי שנה לא ממנים אדם..

כרמל שאמה-הכהן: עד הישיבה הבא תבדקו את זה ותביאו נוסח.

כרמל שאמה-הכהן: הישיבה נעולה.