ועדת המשנה לקידום ולסיוע לתעשיות עתירות ידע, כנסת 18, פרוטוקול מספר 7, 2011-03-07 09:45

רוברט אילטוב: בוקר טוב.

רוברט אילטוב: היום כביש 443 בפקק גדול, אני מבין שלא כל אלה שהיו צריכים להיות נוכחים,  הגיעו, ודאי יגיעו בהמשך.

רוברט אילטוב: נתחיל עם משרד החינוך, בבקשה.

רוברט אילטוב: גרשון כהן:     	גרשון כהן, מנהל תחום טכנולוגיה במשרד החינוך.

רוברט אילטוב: בנושא היערכות להגדלת כמות התלמידים שייפנו להיי-טק, אנחנו עשינו כמה פרויקטים כדי להביא יותר תלמידים שיגיעו לרמות של חמש יחידות במקצועות המדעים – פיזיקה, כימיה וביולוגיה – בשני פרויקטים.

רוברט אילטוב: פרויקט אחד הוא מנהיגות חינוכית – 30 בתי-ספר בשנה זו, בשנה הבאה יהיו 150 בתי-ספר.

רוברט אילטוב: זה מתחיל בכיתה ז' ובכיתה י', קבוצות של 25 תלמידים – תלמידים טובים שאנחנו מביאים אותם שלב אחד יותר גבוה.

רוברט אילטוב: התלמידים מקבלים תגבור שעות, כך שבסופו של דבר יסיימו את מערכת החינוך עם תעודות בגרות איכותיות שיאפשרו להם להשתלב במוסדות להשכלה גבוהה בתחומי ההנדסה וההיי-טק.

רוברט אילטוב: במקביל, פתחנו מספר לא מועט של מגמות היי-טק חדשות – ברובוטיקה כ-15 מגמות, באלקטרוניקה 10 מגמות ובמערכות ביוטכנולוגיה כ-10 מגמות.

רוברט אילטוב: בנוסף, פתחנו מגמות הנדסת תוכנה.

רוברט אילטוב: סך הכול כרגע היום במגמות הטכנולוגיות – מה שנקרא מגמות מדעיות הנדסיות, שהן היותר כשירות להשתלב בלימודים בהשכלה הגבוהה – יש לנו כ-40,000 תלמידים.

רוברט אילטוב: במגמות הטכנולוגיות שיותר מכשירות לתחום של טכנאים הנדסאים – כ-48,000 תלמידים, וסך הכול 32,000 תלמידים למקצועות שהם "סו קולד" מקצועות תעסוקתיים.

רוברט אילטוב: אנחנו פתחנו בתוכנית טו"ב – תוכנית שבה תלמיד שמסיים כיתה י"ב מקבל תעודת בגרות ותעודת דיפלומה של טכנאי.

רוברט אילטוב: אנחנו השנה מגיעים פעם ראשונה למיצוי של כיתות ט' ו-י' עם 100 כיתות.

רוברט אילטוב: סך הכול, תוך שנתיים אנחנו נתחיל להוציא כ-2,500 טכנאים.

רוברט אילטוב: מהניסיון שמצטבר במחזור הראשון שיצא, כ-40% מתוכם המשיכו להנדסאים ו-30% מתוך ההנדסאים המשיכו בפעימה נוספת למקצועות ההנדסה.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	כמה מהנדסים בסך הכול ייצאו בשנה, לדעתך?

רוברט אילטוב: גרשון כהן:     	אני לא אחראי על נושא האקדמיה, אני מציע שמישהו אחר יענה על הנושא הזה.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	האם נציגי ות"ת ומל"ג הגיעו?

רוברט אילטוב: בינתיים לא.

רוברט אילטוב: משרד התמ"ת, בבקשה.

לידיה לזנס: בהיבט של לשכת המדען הראשי אנחנו אומנם לא אוספים נתונים לגבי נושא של בוגרי אוניברסיטה אבל אנחנו כן מודעים למספרים, ולא לעומק - אני מניחה שהמועצה הכלכלית תוכל להציג את הנתונים היותר מדויקים.

לידיה לזנס: אנחנו בהחלט כן יודעים על כמות די גדולה של בוגרים בתחום הביוטכנולוגיה ובכלל בתחום המדעים, שלא מוצאים מקום תעסוקה בישראל.

לידיה לזנס: חלקם, מוצאים אותם בחוץ-לארץ, חלקם האחר משתלב במקצועות האחרים, לצערי הרב.

לידיה לזנס: לשכת המדען הראשי, כפי שידוע לך, מקבלת ביקושים בהיקפים, בקשות – כ-2,000 רעיונות מדי שנה.

לידיה לזנס: התעשייה שמגישה את התוכניות למדען הראשי בדרך כלל מגישה אותן עם כל כוח-האדם הרלוונטי לאותן תוכניות.

לידיה לזנס: חלק מהמאפיינים שאנחנו כן מזהים באותן בקשות – אנחנו רואים הרבה מאוד דורות צעירים בפיתוח.

לידיה לזנס: אנחנו יודעים על מצוקה בתעסוקה של בני 50 ומעלה.

לידיה לזנס: יש כוח-אדם מאוד איכותי, עם הרבה מאוד ניסיון, שלא מוצא את מקומו בתעסוקה בישראל, לצערי הרב גם כאן.

לידיה לזנס: אנחנו חושבים שצריך לשלב אותו, לתת איזשהם כלים ופתרונות.

לידיה לזנס: זה המקום שהמדינה כן יכולה להתערב ולתת את הפתרון המתאים, במטרה להביא לערך מוסף די גדול – גם לתעשייה וגם למשק בישראל.

רוברט אילטוב: תודה.

רוברט אילטוב: המועצה הלאומית לכלכלה, אני מבקש את ההתייחסות שלכם.

רוברט אילטוב: ודאי אתם רואים את כל הנושא גם מהצד השני.

רוברט אילטוב: חגי לוין:     	שלום.

רוברט אילטוב: שמי חגי ממשרד ראש הממשלה, המועצה הלאומית לכלכלה.

רוברט אילטוב: אני כאן גם בכובע של המועצה וגם בכובע של חבר בצוות בין-משרדי ששותפים בו גם משרד התמ"ת, גם משרד האוצר וגם ות"ת, ואנחנו גם מדברים עם משרדים אחרים.

רוברט אילטוב: בימים אלה הצוות יושב ובודק את הבעיה בעקבות בקשות וקריאות של גופים שונים, איגוד תעשיות האלקטרוניקה וגופים נוספים אחרים.

רוברט אילטוב: אני רוצה להגיד כמה מלים כלליות על הביקוש, נקרא לו ביקוש לכוח-אדם מיומן.

רוברט אילטוב: צריך לומר שזו בעיה מורכבת והיא לא בעיה ישראלית, זוהי בעיה בכל העולם המערבי.

רוברט אילטוב: דיונים כדוגמת הדיון הזה נערכים במדינות אירופה, נערכים בארצות-הברית.

רוברט אילטוב: העולם המערבי, יוצאות ממנו המשרות של כוח-האדם הלא מיומן והוא נדחף – אני לא יודע אם ברצון או לא ברצון – לתוך המקום הזה של להיות בקצה חוד החנית של הטכנולוגיה.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	אני מסכים אתך שהבעיה היא לא רק של מדינת ישראל, אבל להזכירך – המשבר הגלובלי היה בכל העולם, ומדינת ישראל יצאה ממנו הרבה יותר "בזול" מאחרות, והיינו יותר ערוכים.

רוברט אילטוב: השאלה אם אנחנו נערכים לכך.

רוברט אילטוב: הבעיה תהיה – היא תהיה חריפה בתחום הרפואה, בתחום הנדסה, בתחום היי-טק, IT ותחומים אחרים.

רוברט אילטוב: לכן אני פונה אליכם כמועצה, כגוף שיכול לצפות ולחזות דברים, ודאי גם נראה מה יהיה לות"ת להגיד בנושא הזה כי הם בעצם אחראים על כל נושא התכנון והתקצוב של העניין הזה.

רוברט אילטוב: אני מצפה שאנחנו כמדינת ישראל נהיה ערוכים הכי טוב כי אנחנו נחשבים בעיני העולם גם מעצמת היי-טק, ואם יהיה אצלנו חוסר בכוח-אדם מיומן, אנחנו ניכנס לבעיה מאוד חריפה.

רוברט אילטוב: חגי לוין:     	בהחלט, אני מסכים, אני גם מציע בכל מקרה שכאשר הצוות יסיים את עבודתו – ואני מקווה שזה יהיה לא עוד זמן רב – אנחנו נציג לוועדה את המסקנות המלאות הבשלות.

רוברט אילטוב: אני יכול להגיד בינתיים כך.

רוברט אילטוב: מה שאנחנו מנסים לבדוק זה ראשית האם חסר, מה בדיוק חסר ומה אפשר לעשות.

רוברט אילטוב: אני אתאר כמה מהנתונים הראשונים שאנחנו גילינו עד כה.

רוברט אילטוב: ישנן כמה דרכים לבדוק מה חסר.

רוברט אילטוב: ראשית, תחושות בטן של אנשים – תחושות בטן וגם דברים קצת יותר כמותיים של אנשים מהתעשייה.

רוברט אילטוב: כפי שאמרתי, דיברנו עם גופים שונים אבל גם מאוד מעניין, דיברנו עם גופי השמה – חברות כמו "נישה", "מנפאואר", "אולג'ובס" – שמנסים לתת השמות לאנשים.

רוברט אילטוב: זה כיוון אחד, מייד אני אגיד מה אנחנו רואים.

רוברט אילטוב: כיוון אחר זה גם להסתכל על רמות השכר.

רוברט אילטוב: בסופו של דבר, כשהשכר מאוד גבוה או עולה בקצב מהיר, זה מעיד על איזושהי מצוקה.

רוברט אילטוב: השכר עולה כתוצאה מכך שיש חוסר.

רוברט אילטוב: חגי לוין:     	בדיוק, כשיש מחסור באנשים.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	דווקא אני בעד עליית שכר, אבל שזה יהיה מתוך תחרות ולא מתוך חוסר.

רוברט אילטוב: חגי לוין:     	נכון, אבל בוא נגיד, אם יש עודף או היצע מאוד גדול זה עוזר לשנות את השכר למטה.

רוברט אילטוב: בשלב ראשוני אנחנו רואים כמה דברים.

רוברט אילטוב: ראשית, אנחנו רואים שהזרם - מה שאפשר לכנות "זרם הכניסה" לעולם הזה - אם מסתכלים על כמויות הבוגרים מאוניברסיטאות, מכללות וכן הלאה, היתה ירידה מסוימת.

רוברט אילטוב: אחרי שנות הבועה, 2005-2004, היתה ממש ירידה בכמויות הבוגרים.

רוברט אילטוב: בשנים האחרונות אנחנו רואים איזושהי עלייה איטית – אני לא רואה פה את נציגי ות"ת, אבל הם יכולים לתאר את הדברים.

רוברט אילטוב: נראה שזרם הכניסה הוא לא חזק מספיק.

רוברט אילטוב: עם זאת, צריך לומר שלא בדיוק ברור מה הסיבה.

רוברט אילטוב: האם הסיבה היא העובדה שכמויות האנשים שמסיימים היום תיכונים ברמה שמאפשרת להם להיכנס למקצועות האלה אינן מספיקות, או שאין מספיק מקומות לימוד באוניברסיטאות.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	או שאין מספיק עידוד.

רוברט אילטוב: חגי לוין:     	נכון, או שאין מספיק עידוד, או שתלמידים לא מספיק רוצים – זה גם יכול להיות.

רוברט אילטוב: בהקשר של זרם הכניסה אגיד שאנחנו רואים שהביקוש בשוק הוא הרבה לתחום התוכנה, לתחומי ההיי-טק הקלסיים.

רוברט אילטוב: תוכנה חומרה לתחום מדעי החיים, אנחנו רואים ביקושים יחסית נמוכים בשוק.

רוברט אילטוב: מצד שני, רואים יחסית הרבה סטודנטים שהולכים לתחום הזה.

רוברט אילטוב: לכן, יכול להיות שהעניין הוא גם שהבחירה של סטודנטים היא לא מספיק מודעת.

רוברט אילטוב: סטודנטים, לא ברור להם מה מצפה בשוק העבודה, זה יכול אולי להיות מקום לפעילות.

רוברט אילטוב: מבחינת נושאי שכר – אם בודקים את השכר, אפשר להשוות את המצב היום למצב שהיה סביב שנות 2000.

רוברט אילטוב: סביב שנות 2000 היה טיפוס מאוד מהיר בשכר למעלה – סדר גודל של מאה אחוזים תוך שנתיים, מ-98' עד 2000, בשכר של אותם מקצועות חוד החנית, נגיד מחקר ופיתוח.

רוברט אילטוב: בשנים האחרונות אנחנו לא רואים עלייה כזאת מהירה.

רוברט אילטוב: יתר על כן, ראינו איזושהי עלייה עד 2007, ועכשיו בעקבות המשבר היתה ירידה מסוימת של השכר, שמתחיל לטפס חזרה למעלה.

רוברט אילטוב: זאת אומרת, התחושה היא שזה לא שיש מצוקה עכשיו.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	להזכירך, ב-2008 פוטרו כ-10,000 עובדים בשוק הזה.

רוברט אילטוב: חגי לוין:     	נכון.

רוברט אילטוב: אנחנו כן רואים שהשוק התאושש, והשכר ממשיך לעלות.

רוברט אילטוב: אנחנו גם לא רואים שיעורי אבטלה גדולים, אבל זה אומר – לדעתי, בניתוח ראשוני – שעדיין אין פה מצוקה ממש גדולה.

רוברט אילטוב: מאוד יכול להיות שתוך כמה שנים, אם בעזרת השם תמשיך הצמיחה, אנחנו נגיע לאיזשהו שלב יותר בעייתי.

רוברט אילטוב: האמירה פה היא שצריך לפעול אבל יש לנו קצת זמן לפעול, אני חושב.

רוברט אילטוב: להבנתי, זה לא משהו מאוד מאוד דחוף.

רוברט אילטוב: מבחינת רמות שכר אנחנו רואים שזה תומך במה שאמרתי קודם.

רוברט אילטוב: שוב, יש סקרים בסיסיים של הלמ"ס שגם כן מצביעים על כך שהשכר הגבוה הוא בעולם התוכנה – תוכנה והנדסת אלקטרוניקה, נגיד כך.

רוברט אילטוב: מדעי החיים וכיוונים אחרים, השכר שם לא כל כך גבוה, מה שגם כן אולי מצביע לנו על המחסור במקומות האלה.

רוברט אילטוב: אני רוצה להגיד, התחילה לדבר על כך לידיה מהמדען הראשי - מצד אחד, אנחנו מדברים על מחסור.

רוברט אילטוב: מצד שני, כאשר מדברים גם עם חברות וגם עם גופי השמה, אנחנו רואים שישנן אוכלוסיות שנראה שלא מנצלים אותן מספיק או לא באות לידי ביטוי מספיק.

רוברט אילטוב: ראשית, מדובר על אנשים מבוגרים עם המון ניסיון שמתקשים למצוא עבודה.

רוברט אילטוב: כיוון אחר זה נשים.

רוברט אילטוב: אנחנו רואים ששיעור הנשים בתחומי ההיי-טק למיניהם, יחסית נמוך.

רוברט אילטוב: בניתוח שעשינו בתחום המחשבים, מדובר על כך שסדר גודל של בין 20% ל-27% מהעובדים בהיי-טק בתחום המחשבים הם נשים, רק כ-27%.

רוברט אילטוב: בתחומים שהם יותר טכנאי אלקטרוניקה וכן הלאה – תחומים עם ברזלים – זה עוד פחות, מדובר על 10%.

רוברט אילטוב: על פניו, נראה שאלה מקומות שבהם יש פוטנציאל גדול לצמיחה.

רוברט אילטוב: עם זאת, טענות שעולות – וצריך לבדוק את זה יותר לעומק – שכדי לקלוט אנשים, בפרט נשים, נדרשים מאמצים לא רק מצד הממשלה אלא מצד התעשייה עצמה.

רוברט אילטוב: צריך אולי להתאים את מקומות העבודה לאפשרות לקחת את הילדים מהגן בשלוש-ארבע בצהרים, מאמצים שונים שהיום התעשייה ברובה הגדול לא מאפשרת, ולכן זה בעצם לא מאפשר לאוכלוסייה הזאת להשתלב.

רוברט אילטוב: לחילופין, משתלבות נשים צעירות ועוזבות ברגע שישנה משפחה.

רוברט אילטוב: אלה כיוונים שהם יחסית עדיין לא בשלים, שיותר מצביעים על כמה בעיות.

רוברט אילטוב: מה כיווני המדיניות, איך בדיוק מסייעים לפתור את הבעיה הזאת, אנחנו עדיין לא יודעים.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	אני מבקש ממך להתייחס לכמה נקודות שאני אמנה אותן.

רוברט אילטוב: האחת, בריחת המוחות מול השכר; נושא של שילוב חרדים וערבים בתעשיית היי-טק ובתפקידי הנדסה, ונושא תוכנית משרד החינוך של שילוב מהנדסים בחינוך, שזה נראה לי די בעייתי לאור העובדה שיש היום חוסר במהנדסים, מצד אחד.

רוברט אילטוב: מצד שני, יש בעיה של שילוב מהנדסים מבוגרים, וכפי שאמרת, נשים עם משפחות שיש להן קושי לעבוד ואז אפשר לנווט אותן לשם.

רוברט אילטוב: איך הדברים האלה מתקדמים?

חגי לוין: אני לא בטוח שאני יכול להשיב לכול.

חגי לוין: היו"ר רוברט אילטוב:     	מה שאתה יכול.

חגי לוין: חגי לוין:     	אני אתחיל מהסוף.

חגי לוין: משרד החינוך, אני עוד לא מכיר לעומק את התוכנית, אני גם לא יודע בדיוק לגבי הכמויות וגם במה מדובר.

חגי לוין: לגבי בריחת המוחות, גם עדיין לא נכנסנו מספיק לעומק.

חגי לוין: נאמר לנו שחלק ניכר מהאנשים שסומנו כפוטנציאל זה בתחום מדעי החיים.

חגי לוין: יש לנו המון דוקטורים, דוקטורנטים גם בישראל, אבל גם בחוץ-לארץ, בתחום מדעי החיים, שהתעשייה – אין לה מקומות עבודה להציע להם.

חגי לוין: לכן, שם הנושא הוא לא רק לתת להם תמריצים לחזור.

חגי לוין: גם אם הם רוצים, אין להם כל כך לְמה לחזור לפה בהיבט התעשייה.

חגי לוין: היו"ר רוברט אילטוב:     	בין היתר, חסר להם סטודנטים שיתנו להם גיבוי שם.

חגי לוין: אני לא יודע מספיק, אני עדיין לא מכיר את הנושא מספיק.

חגי לוין: היו"ר רוברט אילטוב:     	מתי הדו"ח שלכם יהיה מוכן?

חגי לוין: חגי לוין:     	חודשים ספורים, אני חושב, סדר גודל של חודש וחצי, חודשיים.

חגי לוין: זה לגבי בריחת המוחות, אבל זה בהחלט כיוון חשוב.

חגי לוין: אני צריך גם לומר שמה שמקל להחזיר את המוחות הוא העובדה שנוצרה בעיה לתעשייה.

חגי לוין: כנראה, רמות השכר בישראל – גם בגלל שער הדולר וגם בגלל אותו מחסור בתחומים המאוד מבוקשים – הן היום מתקרבות, יש טענה שאפילו עולות, אנחנו בודקים את זה, מתקרבות למה שמציעים בארצות-הברית, כך שלתעשייה היום כנראה קל יחסית להציע לאותם אנשים בחוץ-לארץ רמות שכר דומות למה שמקבלים שם, ולכן דווקא יכול להיות שזה ייתן מענה מסוים למחסור.

חגי לוין: לגבי חרדים וערבים, אלה סוגיות שונות.

חגי לוין: הנושא של האוכלוסייה הערבית, אני חושב שמתחילים עכשיו לעשות צעדים שונים למצות את הפוטנציאל שקיים כנראה באוכלוסייה הזאת.

חגי לוין: עם זאת, יש בעיה לא פשוטה של השמה.

חגי לוין: יש שני צעדים.

חגי לוין: מצד אחד, להגדיל את כמות האנשים שלומדים את המקצועות הרלוונטיים, אבל מצד שני, לאפשר קליטה שלהם.

חגי לוין: במשרד ראש הממשלה פועלת הרשות לקידום כלכלי של המגזר הערבי, שמנסה לקדם תוכניות שונות לשילוב של אוכלוסייה ערבית – אקדמאים ערבים – בתעשיית היי-טק, והטענה היא שיש קושי גם מהכיוון של למצוא את האנשים המתאימים אבל גם – שוב, אני חוזר לכיוון של התעשייה – הנכונות של התעשייה לקלוט.

חגי לוין: צריך לומר פה בצורה עדינה.

חגי לוין: הסיפור הוא לא בהכרח אפליה, כמו העובדה שלרוב, האופן שהתעשייה מגייסת זה חבר מביא חבר, יש חשיבות מאוד גדולה לניסיון, ובאוכלוסייה הערבית שלא משולבת כל כך בהיי-טק, אין כל כך את החברים שיביאו את החברים, ורובם הגדול הם בוגרי מכללות בלי ניסיון, שזו אוכלוסייה שהתעשייה ככלל, לא כל כך מגייסת בקלות.

חגי לוין: אני אומר פה כאמירה כללית.

חגי לוין: אני חושב שמהלכים ממשלתיים יהיו חייבים להיות מלווים במאמץ של התעשייה גם לשלב אוכלוסיות שעד כה לא היו בעדיפות הראשונה שלה.

חגי לוין: כנראה אוכלוסייה ערבית תדרוש השקעה מסוימת מהתעשייה בשנה הראשונה, נגיד כך, ואחרי כן הם יקבלו עובדים מצוינים, אבל תידרש פה איזושהי השקעה שהיום התעשייה לא רגילה לעשות בריצה הישראלית של הסטארט-אפ המצוי.

חגי לוין: הוא רוצה בוגר 8200 הכי בשל לרוץ קדימה, והוא לא בשל או לא מוכן להתחיל לבנות עובד מרמה בסיסית.

חגי לוין: זה לגבי המגזר הערבי, אבל כנראה יש שם פוטנציאל.

רוברט אילטוב: אנחנו מאוד מוגבלים בזמן, לכן אני מבקש להגיע לסיכום.

רוברט אילטוב: חגי לוין:     	כפי שאמרתי בהתחלה, אנחנו צוות שבודק.

רוברט אילטוב: סך הכול אנחנו רואים שישנו מחסור שדורש טיפול, אך עם זאת יש לנו קצת זמן לעשות צעדים קצת יותר עמוקים וצופים טווח רחוק.

רוברט אילטוב: אני אומר פה שאנחנו נהיה חייבים סיוע של התעשייה, גם הבנה של התעשייה, שהיא נדרשת להשקעת מאמצים מצידה.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	תודה.

רוברט אילטוב: אבי ענתי:     	האם אפשר להוסיף לעניין בריחת המוחות?

רוברט אילטוב: אבי ענתי, סמנכ"ל במשרד המדע והטכנולוגיה.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	תיכף כולם ידברו.

רוברט אילטוב: אני אבקש מכל אחד שלא יחזור על דברים, וידבר שתיים עד שלוש דקות בתמציתיות.

רוברט אילטוב: הדובר הבא הוא חיים אומן, מנהל קרן היחידה להכוונת חיילים משוחררים, משרד הביטחון.

רוברט אילטוב: חיים אומן:     	בוקר טוב.

רוברט אילטוב: אנחנו מטפלים באוכלוסיית יעד של 350,000 חיילים משוחררים.

רוברט אילטוב: מה שמנחה אותנו במסגרת מימוש כספי הפיקדון שהנהלת הקרן אמונה עליהם, זה בעיקר הנושא של הכוונת הבחורים והבחורות האלה לנושא של לימודים.

רוברט אילטוב: קודם כול, אני רוצה לציין ש-70% מכספי הפיקדון שחיילים מנצלים היום זה לצורך לימודים, זה כבר דבר חשוב.

רוברט אילטוב: אין לי ספק שיש היום צורך במהנדסים, אנחנו יודעים את זה ואני אסביר בדיוק איך עובדים אצלנו תהליכי קבלת ההחלטות בכלל לגבי הפניית חיילים משוחררים לכיוון של לימודים.

רוברט אילטוב: יש לנו שולחן עגול, יש לנו פאנל שהוזכר פה, שותפים בו כל בעלי העניין: משרד הביטחון, התמ"ת, כל ההתאחדויות למיניהן – התאחדות התעשיינים, התאחדות תעשיות ההיי-טק, התאחדות המלונאים וכן הלאה – וכל משרדי הממשלה הרלוונטיים.

רוברט אילטוב: אתחיל דווקא מלמטה, דווקא ממקצועות שהם לא בתחום האקדמיה.

רוברט אילטוב: ישבנו בזמנו עם התאחדות התעשיינים, שאלתי את שרגא ברוש, מה אתם צריכים, הוא אמר: אנחנו צריכים עובדי CNC, חסרים לנו מאות עובדי CNC.

רוברט אילטוב: עיבוד שבבים.

רוברט אילטוב: חיים אומן:     	בתחום העיבוד השבבי הממוחשב.

רוברט אילטוב: מה שעשינו – קבענו בהנהלת הקרן, על מנת לעודד את הפניית החבר'ה האלה ללימודים - אנחנו מימנו מכספי הקרן 90% מימון לצורך לימודי הנדסאים.

רוברט אילטוב: איפה אני רואה את הבעיות?

רוברט אילטוב: קודם כול – וזה הוזכר פה – אחת הבעיות זה התעשייה.

רוברט אילטוב: אם התעשייה יש לה צורך, היא צריכה לשתף פעולה.

רוברט אילטוב: למה הזכרתי פה את נושא ה-CNC?

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	אנחנו נשמע את התעשייה.

רוברט אילטוב: חיים אומן:     	אנחנו נשמע אותם גם.

רוברט אילטוב: אם ישבתי עם נשיא התאחדות התעשיינים, ודובר על צורך של מאות עובדים, ובסיכומו של דבר נקלטו 20 או 23 עובדים, יש לנו פה בעיה.

רוברט אילטוב: אנחנו שומעים שיש צורך רציני מאוד היום בתחום ההנדסה האזרחית – חסרים מהנדסים בתחום הבניין, התשתיות וכן הלאה.

רוברט אילטוב: אלפי מהנדסים חסרים.

חיים אורון: נכון.

חיים אורון: אנחנו באים ואומרים - אנחנו מוכנים לשתף פעולה, לתת מלגות ולעודד את החיילים המשוחררים ללכת לתחום של לימודים בתחום הזה, ואתה אומר – אבל איפה התעשייה פה?

חיים אורון: אתה רואה שהתעשייה בעניין הזה, יש לה רגליים קרות.

רוברט אילטוב: אני חושב שאתה טועה.

רוברט אילטוב: אני יזמתי הצעת חוק חיילים משוחררים – עידוד חיילים משוחררים ללכת למדע וטכנולוגיה.

רוברט אילטוב: אני דווקא לא שמעתי את משרד הביטחון עומד על הרגליים האחוריות כדי לקדם את הצעת החוק.

רוברט אילטוב: דווקא משרד החינוך התנגד, והות"ת – שאנחנו מתערבים להם שם בתכנון ובתקצוב.

רוברט אילטוב: אז אני לא יודע עד כמה משרד הביטחון גם נחוש בנושא הזה.

רוברט אילטוב: דווקא הצעת החוק באה כבקשה ופנייה אלינו מתעשיות ההיי-טק.

רוברט אילטוב: חיים אומן:     	אני אגיד לך מה קרה שם – אם אנחנו מתכוונים לאותו דבר – ההצעה שאתה מדבר עליה, ואני מניח שזו ההצעה, אמרה שזה יבוא על חשבון כספי הפיקדון של החיילים.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	ממש לא.

רוברט אילטוב: חיים אומן:     	היתה הצעה כזאת.

רוברט אילטוב: היתה הצעה, לכן אני לא יודע על איזו הצעה אתם מדברים כי כל הצעה – לפחות מה שבא מהשולחן שלי – כל הצעה שדיברה על עידוד חיילים לכיוון של לימודי מדע וטכנולוגיה, אין דבר כזה.

רוברט אילטוב: אנחנו עובדים בפרויקט אופקים להיי-טק.

רוברט אילטוב: נושא פרויקט אופקים להיי-טק בא ביוזמה משותפת שלנו ושל התאחדות תעשיות ההיי-טק.

רוברט אילטוב: אנחנו שם מממנים את המכינה הקדם-אקדמית, שזו מכינה ארוכה יותר של 15 חודש, זאת לא מכינה מקובלת.

רוברט אילטוב: אנחנו קודם כול עושים בכלל את איתור החיילים דרך כל המוקדים שלנו.

רוברט אילטוב: אנחנו נותנים לאותם החיילים מלגות להמשך הלימודים שלהם, אז אי-אפשר להגיד שאנחנו לא עושים.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     לא, אני לא אומר שאתם לא עושים.

רוברט אילטוב: בנוגע להצעת החוק הזאת.

רוברט אילטוב: דווקא זה בא מהתעשייה, הבקשה הזאת.

רוברט אילטוב: חיים אומן:     קודם כול, זאת לא בושה שזה בא מהתעשייה.

רוברט אילטוב: אני חושב שהתעשייה היא זו שצריכה לדבר על צורך.

רוברט אילטוב: בדיוק על זה אני מדבר, אבל אני אומר – זה לא מספיק שהתעשייה באה ומדברת על צורך.

רוברט אילטוב: נתתי דוגמה של הנדסה אזרחית, לא סתם, כי אני אומר – בסוף אני מצפה שהתעשיינים יבואו ויגידו: אוקיי, אנחנו קולטים אותם.

רוברט אילטוב: הרי בסוף, כל העניין הוא השמה.

רוברט אילטוב: אני אומר לך – אנחנו היום "חברת כוח-אדם" הכי גדולה במדינת ישראל.

רוברט אילטוב: אנחנו היום לוקחים חיילים, אנחנו סיפקנו לקריית גת, לאינטל, 350 חיילים ביום אחד.

רוברט אילטוב: הסבירו לנו מה הם רוצים והם קיבלו.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	חיילים משוחררים או חיילים?

רוברט אילטוב: חיים אומן:     	חיילים משוחררים.

רוברט אילטוב: אנחנו מטפלים בחיילים משוחררים.

רוברט אילטוב: זה המנדט שלנו.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	לסיכום.

רוברט אילטוב: חיים אומן:     	לכן, אני אומר – קודם כול, אין לי ספק שיש צורך היום במהנדסים, כמו שיש צורך היום ברופאים.

רוברט אילטוב: אגיד לך יותר מזה.

רוברט אילטוב: יש היום תיקון לחוק, של שנת לימודים חינם.

רוברט אילטוב: אנחנו עכשיו יושבים – יש לנו שוב פאנל עם כל הגופים הרלוונטיים, החל מהות"ת, עבור להתאחדויות למיניהן, דרך כל המשרדים הרלוונטיים, על מנת לראות מהם המקצועות שיש צורך לאומי לשלוח את הילדים לשם.

רוברט אילטוב: דרך אגב, את מימוש אותו תיקון לחוק של שנת לימודים חינם מה שיקבע באמת זה הגדרות הצורך.

רוברט אילטוב: לכן אנחנו יושבים בפאנל עם כולם.

רוברט אילטוב: אבי ענתי:     	זה רק באזורי עדיפות לאומית.

רוברט אילטוב: תדגיש, זה לא בכל הארץ.

רוברט אילטוב: רק באזורי עדיפות לאומית.

רוברט אילטוב: חיים אומן:     	לא, לא, אתה טועה.

רוברט אילטוב: אבי ענתי:     	הנה המודעה מהבוקר.

חיים אורון: סלח לי, אתה טועה.

חיים אורון: היו"ר רוברט אילטוב:     	תסכם בבקשה במשפט.

חיים אורון: חיים אומן:     	הסיכום הוא כזה.

חיים אורון: אין לי ספק שיש צורך היום במהנדסים, בכלל בתחומי ההיי-טק, בדגש על מהנדסי חשמל, אלקטרוניקה ואחרים, מחשבים.

חיים אורון: יחד עם זה, יש צרכים נוספים.

חיים אורון: נתתי דוגמה – הנדסה אזרחית – ואני יכול לתת דוגמאות נוספות.

חיים אורון: למשל, הוראה.

חיים אורון: יש לנו היום בעיה רצינית בהוראה.

רוברט אילטוב: בזה אנחנו לא נתעסק היום.

רוברט אילטוב: בהוראה לא נתעסק היום.

רוברט אילטוב: חיים אומן:     	אני אומר שצריך לקחת בחשבון דבר אחד.

רוברט אילטוב: יש היום כסף עבור לימודים, זה כולל גם תיקון לחוק חיילים משוחררים.

רוברט אילטוב: צריך לקחת את כל החבילה הזאת.

רוברט אילטוב: אנחנו יושבים ובודקים את זה, ובהתאם לכך אנחנו היום נקבע אצלנו לפחות את הצרכים ולאן אנחנו ממקדים את כל הסיפור הזה של הליכה ללימודים בתחומי ההיי-טק.

רוברט אילטוב: אני מודה לך מאוד.

רוברט אילטוב: איציק תורג'מן, תוכנית אופקים, בבקשה.

רוברט אילטוב: אני באמת מבקש, טלגרפית, אני רוצה לשמוע מקסימום אנשים, ואנחנו באיחור.

רוברט אילטוב: איציק תורג'מן:     	אגיד שאני מהנדס, אחרי 30 שנות שירות ביחידה טכנולוגית עילית של חיל המודיעין, ממייסדי תוכנית "עתידים", הובלתי אותה למשך שמונה שנים, היום בקרן רש"י, ויחד עם איגוד תעשיות האלקטרוניקה, בהובלת יהודה זיספל והיחידה להכוונת חיילים משוחררים, בתוכנית "אופקים להיי-טק".

רוברט אילטוב: מנוע הצמיחה המרכזי של הכלכלה הישראלית זה ההיי-טק.

רוברט אילטוב: היום, מעל 50% מהיצוא זה מהיי-טק.

רוברט אילטוב: 70,000 איש תורמים, כל אחד כ-300 אלף דולר לשנה, מתוכם 23,000 מהנדסים, שמייצרים מיליון דולר יצוא כל מהנדס.

רוברט אילטוב: התעשייה הזו גדֵלה בקצב של כ-5% בשנה.

רוברט אילטוב: היא יכלה בקלות לגדול בקצב של 15%.

רוברט אילטוב: היא לא גדלה בגלל בעיה אחת מרכזית, והיא מחסור במהנדסים.

רוברט אילטוב: בהיעדר מהנדסים, תעשיות יוצאות למקומות שבהם יש שפע של מהנדסים – הודו, סין, מזרח אירופה.

רוברט אילטוב: מקומות עבודה והכנסה גדולה שהיתה יכולה לנבוע פה במדינה, הולכים למקומות אחרים, ואנחנו מפסידים.

רוברט אילטוב: יש בעיה בתחום ההנדסה.

רוברט אילטוב: היום הנוער במרכז הארץ בוחר ללמוד את מה שנקרא מדעי הכסף, פחות ופחות מבקשים ללמוד מקצועות קשים כמו הנדסה.

רוברט אילטוב: אבל משפטנים היום מחפשים עבודה במזכירות.

רוברט אילטוב: איציק תורג'מן:     	עדיין, כמות המשפטנים וכמות עורכי-הדין שגומרים, גדלה משנה לשנה.

רוברט אילטוב: המחסור הזה פוגע גם בכמות וגם באיכות.

רוברט אילטוב: יש לנו מרבץ אדיר של פוטנציאל למהנדסים, וזה הפריפריה, שבמשך עשרות בשנים הוזנחה.

רוברט אילטוב: בתוכנית "עתידים" הצלחנו להראות תוך מספר שנים איך הם גדלים מכמעט אפס לכך ש-50% מהעתודה האקדמית של צה"ל היום מגיעה מהפריפריה – עתודה מוכשרת, עם הישגים מדהימים.

רוברט אילטוב: תוכנית "אופקים להיי-טק", בשנתיים וחצי של פעולה, הראתה שבפריפריה לא רק יש מצוינים.

רוברט אילטוב: יש פוטנציאל אדיר, שאם משקיעים בו נכון בטיפוח, אפשר לקחת חבר'ה בלי בגרות, בלי פסיכומטרי, בלי חלום אפילו ללמוד, ולהביא אותם אחרי שנה וחצי להישגים שמאפשרים להם קבלה לאוניברסיטאות, ובהישגים באחוזים מדהימים.

רוברט אילטוב: זוהי תוכנית שהיא, כאמור, משותפת עם היחידה להכוונת חיילים משוחררים.

רוברט אילטוב: מ-100 הבוגרים הראשונים של המכינה שלנו, 55 כבר לומדים לימודי הנדסה.

רוברט אילטוב: אלה חבר'ה בלי בגרות, בלי פסיכומטרי, ששנה לפני כן לא חלמו.

רוברט אילטוב: תן לנו פתרון.

רוברט אילטוב: מה אתה מציע?

רוברט אילטוב: איציק תורג'מן :     	אני אומר דבר מאוד פשוט.

רוברט אילטוב: יש בפריפריה מאגר אדיר שנפלט ממערכת החינוך.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	פריפריה זה רק פריפריה גיאוגרפית?

איציק תורג'מן: גיאוגרפית וחברתית.

איציק תורג'מן: נפלט מתוך המערכת, ללא נתונים לקבלה לאקדמיה.

איציק תורג'מן: אם אנחנו נעמיד לו את מה שנדרש כדי לעשות את הצעד הזה – ומה שנדרש זה, ראשית, סגירת הפער הלימודי, באמצעות מכינות אינטנסיביות מוארכות.

רוברט אילטוב: הצעת החוק שלי – הצעת חוק חיילים משוחררים – מדברת על כך.

רוברט אילטוב: השאלה אם דיברת עם ות"ת בנושא הזה, האם ות"ת מסכימים להצעת החוק.

רוברט אילטוב: תיכף אנחנו נשמע.

רוברט אילטוב: האם נציג ות"ת הגיע?

רוברט אילטוב: ורדה בן שאול:     	מל"ג.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	טוב, תתייחסי גם אליהם.

רוברט אילטוב: איציק תורג'מן:     	אם אנחנו ניתן להם את הכלים ללטש את היהלום שבהם, אנחנו נרוויח גם מהנדסים איכותיים עם מוטיבציה.

רוברט אילטוב: אמרו פעם "מבני עניים תצא תורה".

רוברט אילטוב: החבר'ה האלה עם מוטיבציה אדירה, שכנראה איבדנו אותה במרכז.

רוברט אילטוב: אנחנו נבצר את הפריפריה כמקום שפוטנציאל של היי-טק יגיע אליו.

רוברט אילטוב: והדבר הכי חשוב – זה יעזור לצמצם את הפערים הגדלים משנה לשנה בחברה הישראלית, בדגש על פריפריה ומרכז.

רוברט אילטוב: יש פתרון, צריך רק להחליט, אבל כשמחליטים צריך גם להעמיד את המשאבים.

רוברט אילטוב: המשאבים צריכים להכיל את המסה הקריטית המינימלית שמאפשרת לילד כזה להאמין ולחלום, וגם להגשים.

רוברט אילטוב: אני מודה לך.

רוברט אילטוב: ורדה בן שאול, המועצה להשכלה גבוהה.

רוברט אילטוב: ורדה בן שאול:     	קודם כול, אני מצטערת מאוד על האיחור.

רוברט אילטוב: קשה היה להגיע לכנסת, היה יעד מבוצר הבוקר.

רוברט אילטוב: גם לא שמעתי את שאר הדוברים.

רוברט אילטוב: אנחנו ניתן לך קצת להתאקלם.

רוברט אילטוב: בבקשה, שלמה וקס, איגוד התעשייה והאלקטרוניקה.

רוברט אילטוב: שלמה וקס:     	בוקר טוב.

רוברט אילטוב: קודם כול, אני מתנצל על האיחור.

רוברט אילטוב: יש ויכוחים – כן חסרים מהנדסים, לא חסרים מהנדסים.

רוברט אילטוב: בעובדה, היום כ-15,000 משרות נמצאות בחוץ-לארץ – של חברות ישראליות.

רוברט אילטוב: כלומר, הן לוקחות outsourcing בחוץ-לארץ כדי לקבל שירות.

שלמה וקס: כן.

שלמה וקס: יש בידי סקר שנערך על-ידי מחלקת המחקר של התאחדות התעשיינים, בשיתוף אתנו – סקר ציפיות של התעשייה.

שלמה וקס: זה סקר לקראת הרבעון הראשון של השנה הזאת, הוא נעשה ברבעון האחרון של 2010.

שלמה וקס: בסוף שנת 2010 מצביעים 81% מהתעשיינים על קושי בגיוס עובדים.

שלמה וקס: זה לעומת 73% ברבעון קודם, וזה הולך ומחמיר.

שלמה וקס: התוצאות בסופו של דבר, שגם השכר של המהנדס לא מתחרה היום בשכר של המהנדס בבוסטון או בעמק הסיליקון.

שלמה וקס: אנחנו לא תחרותיים.

שלמה וקס: זו עוד סיבה ליציאה של כוח העבודה ומשימות החוצה.

שלמה וקס: אני לא אחזור על דבריו של איציק לגבי היכולות של התעשייה הזאת לגדול ולצמוח כי אנחנו קצרים בזמן כאן, כך הבנתי.

שלמה וקס: היו"ר רוברט אילטוב:     	יהיה עוד דיון בנושא הזה.

שלמה וקס: שלמה וקס:     	אני בטוח, אני מכיר אותך, אדוני.

רוברט אילטוב: אנחנו נשמע את ות"ת בכל מקרה, למרות שהם התחמקו היום מהדיון.

רוברט אילטוב: ורדה בן שאול:     	לא התחמקו.

שלמה וקס: המקורות באים בסופו של דבר גם משינוי זווית ראייה של אותם צעירים, שהולכים היום ללימודי הכסף, כפי שמגדיר אותם איציק, בחזרה לכיוון מדעים והנדסה.

שלמה וקס: המקורות באים מהפריפריה.

שלמה וקס: את תוכנית "אופקים", אדוני היושב-ראש, הצגנו גם לות"ת, גם לפרופ' יוג'ין קנדל, בכל מקום הצגנו – אנחנו לא רק מציגים, אנחנו עושים בשיתוף עם חיים אומן מהאגף לחיילים משוחררים, איציק תורג'מן ועוד קרנות פילנתרופיה.

שלמה וקס: אם חפצי-חיים אנחנו במדינת ישראל, צריך להגדיל את כמות המהנדסים והמדענים כדי שהתעשייה הזאת תמשיך לצמוח ולשאת על גבה את אלה ששומרים עלינו באוהלה של תורה.

שלמה וקס: היו"ר רוברט אילטוב:     	תודה רבה.

שלמה וקס: גברת אסתי פשין, בבקשה.

אסתי פשין: בוקר טוב.

אסתי פשין: ראשית, אני אצטרף לדברים של איציק ושל שלמה.

אסתי פשין: אין ספק שקיים פער מהותי בתעשייה בכוח-אדם טכנולוגי והנדסי.

אסתי פשין: אנחנו רואים את זה יום-יום, אנחנו רואים את זה בכל פגישה שאנחנו עורכים עם נציגי חברות בתעשייה, אנחנו שומעים את זה השכם והערב.

אסתי פשין: קיים פער, ואני חושבת שזה נתון שאין לגביו ויכוח.

אסתי פשין: הוויכוח היחיד שקיים הוא מה נדרש לעשות על מנת להתגבר על הפער, ומסתכלים על הרבה מאוד אוכלוסיות כפוטנציאל להתגבר על הפער.

אסתי פשין: כל אחת מהאוכלוסיות האלה, יש לה את ה- merit שלה, יש לה את הערך שלה, ויש מקום לחשוב על שילוב שלה.

אסתי פשין: ספציפית, התוכנית של "אופקים להיי-טק" היא תוכנית שבעיני יש לה ערך לאומי ממדרגה ראשונה, משלוש סיבות.

אסתי פשין: היא מאזנת בין שלושה מרכיבים.

אסתי פשין: מרכיב אחד הוא המרכיב של הפער שקיים בתעשייה, וכאמור זה נתון שלגביו אין ויכוח; מרכיב שני הוא לגבי הצורך לקיים "אקו-סיסטם" יותר מאוזן בפריפריה הסוציו-אקונומית, וודאי ככל שיהיו יותר מהנדסים בוגרי הפריפריה בהיי-טק, ה"אקו-סיסטם" הזה יורחב; מרכיב שלישי – אולי אנחנו לא אומרים את זה כאן בריש גלי – זה הצורך לעודד דווקא את האוכלוסייה שתרמה למדינה, חיילים משוחררים, בוגרי שירות לאומי, וכדומה.

אסתי פשין: במובן הזה, תוכנית "אופקים להיי-טק" היא תוכנית מושלמת כי היא מאזנת בין שלושה מרכיבים, ויש לפעול בהקדם האפשרי.

אסתי פשין: היו"ר רוברט אילטוב:     	אבל זה על כתפי אנשים פרטיים, התוכנית הזאת, בעיקר.

אסתי פשין: חיים אומן:     	סליחה, מה פתאום.

אסתי פשין: זה על כתפי המדינה.

אסתי פשין: המכינה הקדם-אקדמית היא על כתפי המדינה, זה בא ממימון של הקרן לסיוע נוסף.

אסתי פשין: חלק מהתוכנית ממומן גם ממלגות שנותנים תורמים למיניהם.

אסתי פשין: היו"ר רוברט אילטוב:     	שזה מדינה, אתה אומר?

אסתי פשין: חיים אומן:     	לא.

אסתי פשין: אני אומר – זה כבר בהמשך.

אסתי פשין: היו"ר רוברט אילטוב:     	שנה אחת, ושלוש השנים הבאות זה אנשים פרטיים.

אסתי פשין: חיים אומן:     	לא, לא.

אסתי פשין: הרי הזכרתי קודם – יש עכשיו חוק שנת לימודים חינם, חלק מזה הולך כמובן לטובת הפרויקט הזה, כך שהחלק היחסי הוא לא כל כך - - -  היו"ר רוברט אילטוב:     	המדינה במקרה הטוב מגיעה ל-50%.

אסתי פשין: במקרה הטוב.

אסתי פשין: חיים אומן:     	80%.

אסתי פשין: אני כבר אומר לך.

אסתי פשין: שלמה וקס:     	סליחה, חיים.

אסתי פשין: היא לא מגיעה ל-50% לשנה הראשונה ולשנה השנייה.

אסתי פשין: יש שנה שלישית ורביעית.

אסתי פשין: היו"ר רוברט אילטוב:     	זה לא אינטרס של אנשים פרטיים.

שלמה וקס: במילה אחת - הלוואי והמדינה היתה נותנת כמו שהיא נותנת לבני הישיבות את הכספים, לחבר'ה האלה ללמוד, אז היינו חיים בצורה אחרת.

שלמה וקס: חיים אומן:     	וקס, אני לא נגדך, אני רק אומר דבר אחד – לי יש את הנתונים.

שלמה וקס: גם לי יש את הנתונים.

שלמה וקס: חיים אומן:     	אני יודע כמה כסף אני מוציא.

שלמה וקס: אני אומר לך בוודאות מוחלטת שהנושא הזה של פרויקט "אופקים" הוא 70% מכספי המדינה.

שלמה וקס: היו"ר רוברט אילטוב:     	מר חיים אומן, אנחנו נשמח לקבל את הנתונים.

חיים אורון: בבקשה.

רוברט אילטוב: הנתונים לא הועברו אלינו, לכן בוא לא נתייחס אליהם כרגע, יהיה עוד דיון, אבל אני אומר לך שהנושא הוא לאומי ולא אנשים פרטיים צריכים להתערב בו אלא המדינה צריכה למצוא את הפתרון.

רוברט אילטוב: חיים אומן:     	אני מסכים.

רוברט אילטוב: אני רק אומר שהמדינה, חלקה בעניין הזה הוא לא קטן.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	סיימנו.

רוברט אילטוב: הגברת אסתי פשין בזכות הדיבור.

רוברט אילטוב: בבקשה.

רוברט אילטוב: אסתי פשין:     	קודם כול, זה שהמדינה עושה זה מבורך, והמחלוקת לגבי כמה המדינה עושה, בעיני היא בכלל לא רלוונטית.

רוברט אילטוב: היא עושה וזה חשוב, היא צריכה לעשות יותר.

רוברט אילטוב: ובמובן הזה, כדי שהיא תעשה יותר צריך לדאוג לכך שהצעת החוק שכבודו הניח על שולחן הכנסת, תאושר בהקדם האפשרי ותאפשר לאותם בוגרי פריפריה – שיכולים, שמסוגלים לכך – ללמוד את הלימודים בתחומי המדעים, בתחומי ההנדסה, להרחיב את מצאי המהנדסים, להגיע לאלף מהנדסים נוספים בשנה, להוריד את השכר הממוצע, להגיע למצב שבו יש לנו מהנדסים מצוינים מצד אחד, אבל גם מהנדסים שהם פחות טובים כדי להשלים פערים בתוך התעשייה, ובכך בעצם לשמר את התחרותיות של ישראל לאורך זמן.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: אנחנו נעבור למל"ג, בבקשה.

רוברט אילטוב: ורדה בן שאול:     	אין לי פה את עמדת ות"ת, אני מתנצלת.

רוברט אילטוב: באתי כנציגת מל"ג, אני ממונה על תחום טכנולוגיה והנדסה במועצה להשכלה גבוהה.

רוברט אילטוב: מה שאני יכולה לומר מבחינת מל"ג, שזה יותר הפן האקדמי – קודם כול, שהרבה מוסדות ומכללות הגישו לאחרונה, במסגרת תוכנית החומש, תוכניות בהנדסה, בעיקר תוכניות לתואר שני, והמגמה היתה לעודד ולתת להם את האפשרות להגיש את התוכניות בכיוון הזה.

רוברט אילטוב: תוכנית החומש עוד לא סגורה אבל המכללות מנסות למצוא כל מיני נישות שיתאימו להן, והמל"ג והות"ת משתדלות לעודד את התוכניות האלה ולאפשר להם לפתוח כמה שיותר ולפתח כמה שיותר, גם בתואר הראשון וגם בתואר השני.

רוברט אילטוב: שמעתי פה כמה מלים על נושא ההשתלבות של הבוגרים בתעשייה.

רוברט אילטוב: יש לנו גם בוגרים של מכללות וגם בוגרים של אוניברסיטאות.

רוברט אילטוב: בעבר, בוגרי המכללות בהנדסה היו מקבלים תואר שנקרא B.Tech, שזה בוגר בטכנולוגיה, לעומת ה- B.Sc שקיבלו בוגרי אוניברסיטאות.

רוברט אילטוב: בשנים האחרונות עשינו המרה ו-99% מכל התוכניות להנדסה הפכו להיות בוגרי B.Sc.

רוברט אילטוב: יכול להיות שיש כאלה שיאמרו שיש עם זה קצת בעיה כי בוגרי ה-B.Tech שהיו, הם אלה שבעצם היו הולכים אוטומטית לתעשייה, וברגע שהם הפכו להיות בוגרי B.Sc, התוכנית אומנם קצת שודרגה אבל הם עדיין בוגרי אותה מכללה, ואולי זה הוריד כי בוגר B.Sc כבר פחות ממוקד או פחות מכוון לתעשייה.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	הבעיה העיקרית – את לא נכחת, אבל מה שעולה פה הוא שישנו כבר היום חוסר וכתוצאה מכך יש עלייה בשכר – לא בגלל הכישורים אלא בגלל החוסר.

רוברט אילטוב: אנחנו בעד עלייה אבל אנחנו בעד עלייה בגלל יכולות של אנשים ולא בגלל חוסר בעובדים, וזה בעצם מהות הדיון.

רוברט אילטוב: פה אני דווקא רוצה לשמוע מה אתם מתכננים ומה אתם רוצים לעשות בנושא הזה.

רוברט אילטוב: אני מבין שדווקא לנקודה הזאת, בנושא תכנון ותקצוב, אין לך תשובות.

רוברט אילטוב: ורדה בן שאול:     	תכנון ותקצוב, לא התכוננתי לזה.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	זה בעצם מה שאנחנו רוצים לשמוע.

רוברט אילטוב: ורדה בן שאול:     	נאמר שיהיה דיון נוסף.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	אנחנו נמשיך את הדיון הזה.

רוברט אילטוב: אנחנו נשמע את האנשים האחרים כדי שתוכלי להעביר מסר למי שצריך להגיע לפה ולתת לנו תשובות.

רוברט אילטוב: נמשיך עם הדוברים, ממש טלגרפית.

רוברט אילטוב: גיא ניר:     	גיא ניר, המכללה האקדמית להנדסה בירושלים.

רוברט אילטוב: אני יכול להציג כאן רק את הזווית של מכללה – מכללה בירושלים שמכשירה מהנדסים לתעשיית ההיי-טק.

רוברט אילטוב: אצלנו במכללה לומדים מעל 1,800 סטודנטים לתואר ראשון בהנדסה, כאשר 86% מהם – לפי נתוני הבוגרים שלנו – עובדים גם כמהנדסים.

רוברט אילטוב: 2% בלבד מהבוגרים שלנו אינם מועסקים.

רוברט אילטוב: המכללות מהוות היום את עמוד השדרה של תעשיית ההיי-טק, ובכל החלטה שתתקבל בעתיד אנחנו חושבים שחייבים לתת דגש ותשומת-לב למכללות, כי מהנתונים שיש לנו, תעשיית ההיי-טק נשענת היום על בוגרי המכללות.

רוברט אילטוב: אנחנו מרגישים גם התלבטות מאוד גדולה של צעירים בפנייה ללימודים – אם זה ללימודי מדעים וטכנולוגיה, ואם זה ללימודי מינהל עסקים, משפטים – ואנחנו חושבים שכן צריך להיות עידוד לצעירים כדי לפנות ללימודי הנדסה.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	תודה רבה.

רוברט אילטוב: שיינדי באבד, בבקשה.

רוברט אילטוב: שיינדי באבד:     	שלום.

רוברט אילטוב: אני מנהלת עמותה בשם "תמך" שדואגת להשמת נשים חרדיות.

רוברט אילטוב: אני חייבת להגיד ש-70% מההשמות שאנחנו עושים הן בתחומי ההיי-טק.

רוברט אילטוב: יש מגמה מאוד גדולה של נשים חרדיות שרוצות להיכנס לעולם ההיי-טק.

רוברט אילטוב: הן לומדות בסיס – אומנם בסיס קטן אבל בסיס רלוונטי של מה"ט – ואני חושבת שכל ההתנסויות שלנו מול חברות ההיי-טק היו מוצלחות, אין חברה שחזרה בה ואמרה שהיא לא מעוניינת.

רוברט אילטוב: קהל היעד מאוד איכותי, מאוד רוצה ללמוד, מאוד רוצה להשקיע, מאוד loyal לאותן חברות.

רוברט אילטוב: אני חושבת שאם נוכל לעזור בהשלמת התואר, בכיווני קידום, בעזרה למעסיק בחלק הראשון של ההעסקה, אנחנו נוכל באמת לנצל – אני לא משתמשת בצד הלא חיובי של המילה – לנצל את האוכלוסייה הזאת שמעוניינת לעבוד, רוצה לעבוד ועושה עבודה מצוינת מצד המעסיקים.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	תודה.

רוברט אילטוב: אלכסיי, בבקשה.

רוברט אילטוב: אלכסיי מולצ'נוב:     	תודה.

רוברט אילטוב: שמי אלכסיי מולצ'נוב, אני מנכ"ל Chip Design College, בית-ספר פוסט אקדמי.

רוברט אילטוב: מה שאנחנו עושים, אנחנו נותנים סטאז' למהנדסים כדי להיכנס להיי-טק.

רוברט אילטוב: זה רעיון חדש, ופה אני רוצה להגיד בקצרה לגבי מה ששמעתי ומה אני חושב.

רוברט אילטוב: אני חושב שלפתור בעיה צריך באופן טבעי ולא מלאכותי.

רוברט אילטוב: להגדיל את כמות המהנדסים יהיה קשה, אני אומר את זה מצד מי שפוגש בחודש מאות מהנדסים שמחפשים עבודה, ואני יכול להגיד לכם שזה עובד מאוד פשוט.

רוברט אילטוב: הרבה מהנדסים מתוסכלים, עובדים בעבודות של טכנאים, במקרה הטוב של הנדסאים, מקבלים מ-4,000 עד 10,000 שקלים – ויש לי מסד נתונים של 11,000 איש – חצי מהם מתוסכלים ולא מבסוטים כי לא בשביל זה הם למדו תואר ראשון, והם מספרים לחברים שבהנדסה אין מה לחפש.

רוברט אילטוב: אני לא חושב שמלגות יכולות לעזור, מה שלא ניתן לאנשים.

רוברט אילטוב: הם יודעים שהם היום יוצאים, ולא מדברים איתם.

רוברט אילטוב: אני מדבר על פיתוח, על משכורות טובות, על מה שנקרא היי-טק, כי אף אחד לא חלם לעבוד ב-5,000 או ב-7,000 שקלים כאשר החברים עובדים באינטל או ב-IBM ומרוויחים 20,000 או 30,000 שקלים.

רוברט אילטוב: לכן, אני חושב שצריך לנסות להגדיל.

רוברט אילטוב: צריך לטפל בבעיה לוגיסטית, כלומר צריך שבוגרים יעבדו, יהיו מבסוטים ואז לא יהיה לנו מקום במכללות ובאוניברסיטאות למהנדסים כי כולם ירצו ללמוד.

רוברט אילטוב: מה שהיה ב-2000, מי שסיים בית-ספר רצה להיכנס להנדסה כי ידעו שלוקחים לעבודה תוך יום, מרוויחים הרבה כסף.

רוברט אילטוב: היום זה לא קורה כי בלי ניסיון ראשוני, לא מדברים עם מהנדסים.

רוברט אילטוב: אני מכיר הרבה אנשים עם ממוצע גבוה גם מהטכניון, גם מתל-אביב ובן-גוריון – אני כבר לא מדבר על המכללות – אלה אנשים פנטסטיים אבל פשוט לא מדברים איתם.

רוברט אילטוב: והתעשייה גם לא אשמה כי אין היום פתרון בתעשייה כמו שהיה פעם, בגלל התחרות, להשקיע שנה כדי ללמד בן אדם מה עושים בהיי-טק – צ'יפים, לוחות, RF וכולי.

רוברט אילטוב: תודה רבה.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     אני מודה לך מאוד.

רוברט אילטוב: הדובר הבא, איתי זנדבנק.

רוברט אילטוב: איתי זנדבנק:     שלום.

רוברט אילטוב: שמי איתי, מנהל את חברת פלטוניקס, אנחנו משקיעים בחברות צעירות ממש – שני אנשים עם רעיון.

רוברט אילטוב: בצד התוכנה, שזה התחום שאני מכיר, הקושי באמת קיים.

רוברט אילטוב: אני רואה שלחברות מאוד קשה למצוא אנשים – גם חברות שכבר יש להן כסף ולא צריכות מישהו שיעבוד על סמך אמונה.

רוברט אילטוב: מצד שני, אני רואה איך אנשים שסגרו את החברה שלהם אחרי שהיא נכשלה, מוצאים עבודה תוך יום וחצי.

רוברט אילטוב: הפער בהחלט קיים.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     יש פער בינך לבין מי שדיבר לפניך.

רוברט אילטוב: איתי זנדבנק:     אתה לא דיברת על אנשי תוכנה.

רוברט אילטוב: אלכסיי מולצ'נוב:     בתוכנה באמת יותר קל.

רוברט אילטוב: אני יותר מתחום האלקטרוניקה, אבל אני מדבר על ההיי-טק.

רוברט אילטוב: איתי זנדבנק:     אני מדבר על תוכנה, אז אין בינינו חילוקי דעות.

רוברט אילטוב: מעבר לזה אין לי הרבה מה להוסיף על מה שכל האנשים המלומדים פה אמרו.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     אני מודה לך.

רוברט אילטוב: אבי ענתי, בבקשה.

רוברט אילטוב: אבי ענתי:     שמי אבי, סמנכ"ל במשרד המדע.

רוברט אילטוב: רציתי להתייחס לעניין המגדרי.

רוברט אילטוב: אנחנו מעודדים נשים ללימודי הנדסה ומדעים מדויקים, יש לנו מלגות מיוחדות.

רוברט אילטוב: אנחנו יצאנו מנקודת הנחה שישנם מקצועות גבריים – "סו קולד" גבריים – וכאלה נשיים.

רוברט אילטוב: למשל בהנדסת מכונות חסרות נשים, בהנדסות אחרות.

רוברט אילטוב: אנחנו מעודדים לימודי הנדסה לנשים, ללימודי תואר שני ושלישי.

רוברט אילטוב: הוא הדין לגבי מגזר המיעוטים.

רוברט אילטוב: אנחנו מעודדים בכלל לימודי מדעים למגזר המיעוטים, גם כן לתואר שני ושלישי, נותנים מלגות.

רוברט אילטוב: רציתי להתייחס לעניין של בריחת המוחות, לא היתה תשובה כאן.

רוברט אילטוב: לפני כשנה היתה ועדה בראשותו של מנכ"ל משרד הקליטה, עם דו"ח עב-כרס לגבי השבת מדענים והשבת מהנדסים מחוץ-לארץ למקצועות.

רוברט אילטוב: שלמה וקס:     אבי, זה היה לפני שנתיים וחצי, זה היה בסוף התקופה של הממשלה הקודמת.

רוברט אילטוב: לידיה לזנס:     יש להם אתר מאוד יפה.

רוברט אילטוב: אבי ענתי:     יש דו"ח מסודר שהוגש לאוצר, במסגרתו יש תוכנית איך להחזיר, את מי להחזיר ולאיזה מקומות- לבתי-חולים, למרכזי מחקר בפריפריה, וכולי.

רוברט אילטוב: אף אחד לא עשה עם זה שום דבר.

רוברט אילטוב: אני מודה לך.

רוברט אילטוב: משרד האוצר, האם יש לך מה להוסיף או לגרוע?

רוברט אילטוב: אלון מסר:     לא אוסיף הרבה, רק שתי נקודות קצרות שאני חושב שצריך לחשוב עליהן.

רוברט אילטוב: דיברו פה הרבה אנשים על המחסור.

רוברט אילטוב: באמת צריך להבין בדיוק מה המחסור, ממה הוא נובע ומהם החסמים.

רוברט אילטוב: לא כל האנשים דיברו בדיוק על אותו מחסור, ולא בטוח שהחסם שמישהו אחד דיבר עליו בתוכנית אחת, הוא החסם שבאמת אפקטיבי ואם נפתור אותו, הבעיה תיפתר.

רוברט אילטוב: צריך לקחת את הדברים האלה בחשבון כשחושבים על הבעיה הזאת.

רוברט אילטוב: מעבר לכך, חגי כבר דיבר על הצוות שלנו ואיך הוא עובד.

רוברט אילטוב: לצערי, אני צריך לסכם את הדיון המעניין והאתגרי.

רוברט אילטוב: רצית להוסיף, בבקשה.

רוברט אילטוב: פרופ' צבי שילר:     צבי שילר, מרכז אוניברסיטאי אריאל, יושב-ראש הכנס הישראלי לרובוטיקה.

רוברט אילטוב: שלמה וקס:     פרופ' צבי שילר.

רוברט אילטוב: פרופ' צבי שילר:     	אני רוצה להוסיף כאן נקודה אחת.

רוברט אילטוב: כשאנחנו מדברים על חוסר, קודם כול כדי שיהיה חוסר צריכה להיות צמיחה.

רוברט אילטוב: כדי שתהיה צמיחה צריכה להיות חדשנות.

רוברט אילטוב: בצורה שאנחנו מכירים את תעשיית ההיי-טק, היא כבר למעשה – אולי אני חוטא פה אם אני אומר את זה אבל בגדול, היא עושה את אותו דבר כבר 20 שנה, ותעשיית ההיי-טק הישראלית מתמחה או מתמקדת בתוכנה ובתקשורת.

רוברט אילטוב: לדעתי, כדי שתהיה חדשנות צריך להסתכל קדימה ולהוסיף תחומים חדשים.

רוברט אילטוב: הוזכר פה ביוטכנולוגיה.

רוברט אילטוב: אני מנסה לקדם את נושא הרובוטיקה, רק לפני חודש התקיימה פה ישיבה של ועדת המדע בנושא הזה, חלק מהמשתתפים כאן השתתפו גם בישיבה ההיא.

רוברט אילטוב: הייתי אצלכם בסיור, דרך אגב.

רוברט אילטוב: פרופ' צבי שילר:     	אתה מוזמן לבוא לסיור נוסף.

רוברט אילטוב: אם אנחנו מסתכלים קדימה וצופים שאנחנו נרצה גם להתמקד או להתרחב לתחומים נוספים, צריך להתחיל להכשיר את המהנדסים כבר עכשיו כי תהליך ההכשרה זה לא מהיום להיום או מהיום למחר.

רוברט אילטוב: לוקח לפחות חמש שנים להקים מחלקה ולהוציא את הבוגרים הראשונים.

רוברט אילטוב: מה שאני ממליץ כאן זה להרחיב את המושג של תעשיית היי-טק ובוגרי היי-טק גם לתחומים נוספים, כמו רובוטיקה.

רוברט אילטוב: ורדה בן שאול:     	רק לציין שאחד היעדים של ות"ת בכל זאת, אם רלוונטי פה, זה השבת מוחות – שזה יעד שממש נקבע עכשיו וממש פועלים לכך בצורה חזקה.

רוברט אילטוב: אבי ענתי:     	מרכזי מצוינות.

רוברט אילטוב: אני לא רואה שהוא מצליח במיוחד.

רוברט אילטוב: ורדה בן שאול:     	עובדים על זה.

רוברט אילטוב: היו"ר רוברט אילטוב:     	חבר הכנסת יריב לוין.

רוברט אילטוב: יריב לוין:     	אני רוצה להתחבר לדברים האחרונים שנאמרו כאן.

רוברט אילטוב: נדמה לי שצריך לעשות הבחנה – שאני לא כל כך שמעתי אותה כאן – בין שני דברים.

רוברט אילטוב: האחד זה הצרכים המיידיים הקיימים, שאותם לא נפתור לא במלגות ולא בשום דבר מהסוג הזה.

רוברט אילטוב: השני הוא הצורך לעשות איזשהו תכנון לטווח ארוך, שיש בו כמובן מרכיב של חוסר ודאות אבל לעשות איזשהו ניסיון, אולי אפילו תכנון שהוא רחב וחורג מגדר התחום הזה, של איזושהי ראייה כללית של מה יהיו צרכי המשק בעוד חמש, עשר וחמש-עשרה שנה, ועל-פי זה לנסות לנתב את הסטודנטים של היום בכיוון הזה.

רוברט אילטוב: אני חושב שהפתרון לטווח המיידי נמצא קודם כול באמת ב"ייבוא" חזרה של אותם מוחות שברחו כי הם כבר נמצאים ובעלי היכולת, וכן הלאה, וכאן נדרשת באמת עבודה שיש לה גם אפשרות לפתור את הבעיה הזאת וגם משמעויות הרבה מעבר לכך, ואני חושב שהיה טוב, אדוני היושב-ראש, אם יציגו לנו כאן בפעם הבאה מה נעשה ומה צריך להיעשות כדי לקדם את העניין.

רוברט אילטוב: בצד השני, אין ספק שנדרשת עבודה משולבת, ואני אדגים זאת בדוגמה אחת.

רוברט אילטוב: אם יש רצון לנתב סטודנטים, במקום ללכת ללמוד למשל משפטים ילכו וילמדו את המקצועות האלה, הדבר הזה צריך להיעשות לא רק בעידוד של ההיי-טק על-ידי המקצועות האלה במלגות וכן הלאה, אלא קודם כול בכך שלמשל יאריכו את משך ההתמחות במשפטים ויהפכו את העניין הזה לפחות אטרקטיבי וקל, ואז במאזן השיקולים אנשים ילכו למקומות אחרים כי היום לומדים את אותם מקצועות שקיבלו פה את הכינוי הזה של מדעי הכסף, בין היתר משום שהכי קל ללמוד אותם.

רוברט אילטוב: אבי ענתי:     	צריך להתחיל לפני כן.

יריב לוין: כי הזמן הוא קצר, ההתמחות היא קצרה, ולכן אני חושב שנדרש כאן – וכאן אני פונה בעיקר למשרד ראש הממשלה – נדרשת כאן איזושהי ראייה יותר רחבה גם של ויסות אמיתי של השוק.

יריב לוין: אני יכול לומר מהניסיון שלי בתחום המשפטים – זה לא נעשה.

רוברט אילטוב: אני מודה לכל הנוכחים.

רוברט אילטוב: זאת ישיבה ראשונית בנושא הזה.

רוברט אילטוב: אנחנו נדון שוב ואנחנו גם נחכה לדו"ח של המועצה הכלכלית ומשרד האוצר.

רוברט אילטוב: אנחנו ביקשנו גם ממרכז המחקר והמידע של הכנסת להביא לנו נתונים.

רוברט אילטוב: כמובן, אנחנו נשמח לשמוע את תגובת ות"ת בנושא הזה.

רוברט אילטוב: אנחנו נודיע בהקדם על הדיון הנוסף.

רוברט אילטוב: אני מודה לכולם, תודה רבה, הישיבה נעולה.