ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 358, 2011-03-08 09:00

דוד רותם: הצעת חוק סדר הדין הפלילי (סמכויות אכיפה – חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי) (תיקון מס' 2), התש"ע-2010.

אלעזר כהנא: החוק הזה הוא שורה של תיקונים של חוק שהסדיר את נושא ניהול מאגרי הדי.

אלעזר כהנא: אן.

אלעזר כהנא: איי, ט.א, תצלומים, נטילת אמצעי זיהוי, שמירתם במאגרים והשימוש בהם.

אלעזר כהנא: הוא פועל יוצא של שורה ארוכה של נושאים שבמהלך ההפעלה, מאז שהחוק הזה נחקק, נתקלנו בהם כנושאים שהם חלקם בבחינת תקלה חמורה, חלקם בבחינת אי התאמה, חלקם בבחינת דברים שנראים כמו טעות בחקיקה ברמה כזאת או אחרת.

אלעזר כהנא: לקח לנו לא מעט זמן להכין את ההצעה הזאת, כיוון שנוספו כל הזמן עוד ועוד דברים.

אלעזר כהנא: זה אחד החוקים הכי מורכבים מבחינת תתי הסעיפים וההפניות אחד לשני.

אלעזר כהנא: כמעט מלאכת מחשבת.

אלעזר כהנא: אני לא יודע איך אפשר להתגבר על זה.

אלעזר כהנא: זה חלק מהבעיות שהיו בחקיקה בשלב ההוא.

אלעזר כהנא: אני מקווה שלרוב הנושאים אנחנו נותנים מענה.

אלעזר כהנא: אני אתן את הכותרות של הנושאים הראשיים העיקריים שמופיעים בהצעה.

אלעזר כהנא: הנושא הראשון הוא כל הנושא של זיהוי נעדרים ואלמונים שהמשטרה עושה במסגרת תפקידה.

אלעזר כהנא: בחלק מהדברים ספק אם זה תפקידה של המשטרה, אבל היא עושה את זה.

אלעזר כהנא: המשטרה נערכת בין השאר לאירוע רב נפגעים.

אלעזר כהנא: חלק מזה זה נושא הזיהוי.

אלעזר כהנא: גילינו חוסן מאוד משמעותי בתחום הזה במסגרת החקיקה הקיימת.

אלעזר כהנא: נושא נוסף זה כל מערכת הקשרים של משטרת ישראל עם משטרות מקבילות בחו"ל.

אלעזר כהנא: יש לנו קושי מאוד גדול בשנים האלו להעביר מידע, לקבל מידע שהוא בגדר זיהוי ביומטרי והוא הכרחי לצורך הליכים פליליים.

אלעזר כהנא: מדובר במידע שעובר בשגרה בין משטרות בעולם.

אלעזר כהנא: אנחנו בנושא הזה בתקלה מאוד משמעותית.

דוד רותם: אם אתם לא מקבלים זה לא תלוי בחקיקה הישראלית, זה תלוי בחקיקה באותן מדינות.

אלעזר כהנא: אנחנו מקבלים, אבל אנחנו לא יכולים לעשות עם זה שום פעולה.

אלעזר כהנא: אסור לנו להכליל את זה, אסור לנו להשוות את זה אל מול המאגר.

דוד רותם: מי לא מרשה לכם?

אלעזר כהנא: החוק.

דוד רותם: אתם מקבלים בלי תנאים?

אלעזר כהנא: לפעמים בלי ולפעמים עם, אבל ברוב המקרים המטרה של העברה היא לצורך השוואה.

אלעזר כהנא: לפעמים זה זיהוי של אחד על אחד ואין בעיה.

אלעזר כהנא: אם הכוונה היא לעשות איזה שהוא חיפוש, אז אי אפשר לעשות השוואה מול המאגר וזאת תקלה מאוד משמעותית.

אלעזר כהנא: יש דברים שמצאנו בהם תיקונים שנדרשים, כמו להרחיב בכמה נושאים את נושא הנטילה או את יכולת הנטילה לצורך העניין של הכללה במאגר של דגימות שניטלו בחו"ל, דגימות שניטלו מאסירים שבאים לרצות את עונשם ומרצים את עונשם בישראל שאי אפשר היום להכליל אותם, כל הסדרת הנושא של דגימות מפלסטינים, יותר נכון אנשים שנחקרים לפי הדין באיו"ש.

אלעזר כהנא: אלה הנושאים המרכזיים.

דוד רותם: האם אין היום לגבי נעדרים שום מאגר זיהוי?

אלעזר כהנא: אנחנו, במסגרת מבצע מאוד משמעותי שהמשטרה מנהלת כמה חודשים, נותנים בשנים האחרונות דגש מאוד משמעותי לתחום הזה.

אלעזר כהנא: הצלחנו לשפר את העשייה.

אלעזר כהנא: מתחילים להקים איזה שהוא מאגר כזה.

אלעזר כהנא: חשוב שהמאגר הזה יוסדר בחקיקה.

אלעזר כהנא: השאלה המרכזית שצריך לדון בה זה הקשרים בין המאגר הזה או בין הנתונים האלה למאגר הפלילי.

אלעזר כהנא: ברור שלפעמים המאגר הפלילי יכול לעזור בזיהוי של אדם אלמוני או נעדר.

אלעזר כהנא: נכון להיום זה בלתי אפשרי.

אלעזר כהנא: יש כמובן את סוגיית הנטילה.

אלעזר כהנא: במקרים האלה זה רק בהסכמה.

אלעזר כהנא: נכון להיום זה לא מוסדר.

אלעזר כהנא: זה לא אומר שאסור ליטול בהסכמה.

אלעזר כהנא: רצוי להסדיר את זה.

אלעזר כהנא: הכנו איזה שהם טפסים כדי להחתים את האנשים על הסכמה.

אלעזר כהנא: יש היום בחוק את האפשרות ליטול מאדם שאיננו חשוד בהסכמה לצורך הליך פלילי, לא לצורך הליך שהוא לא פלילי.

אפרת חקאק: הדבר הראשון זה תיקונים לסעיף ההגדרות.

אפרת חקאק: מוצע בהצעה הממשלתית לתקן את ההגדרה של בית משפט.

אפרת חקאק: אני מציעה שבמקום שנתקן את הנוסח בתוך סעיף ההגדרות, נמחק את ההגדרה של בית המשפט ונוסיף בסעיפים 4,6,8,14,14ג ו-11יח התייחסות לבית משפט השלום.

אפרת חקאק: יש למישהו התנגדות לרעיון הזה?

גלי בן-אור: באופן עקרוני זה בסדר.

דוד רותם: מה עמדת הנהלת בתי המשפט?

גלי בן-אור: זה לא משנה במהות את הסמכויות.

גלי בן-אור: אלו סמכויות שנתונות כבר לשלום, אנחנו רק כותבים את זה במפורש.

גלי בן-אור: לא צריכה להיות להם בעיה עם זה.

גלי בן-אור: אנחנו נוודא איתם שהשינוי בתיקון הזה מקובל עליהם.

גלי בן-אור: נודיע בפעם הבאה.

אפרת חקאק: זה אמור להיות תיקון טכני לחלוטין.

אפרת חקאק: אם הוועדה תקים עוד מאגר של גופות של נעדרים וכו', אז בסעיף ההגדרות במקום ההגדרה שקיימת היום של מאגר נכתוב המאגר הפלילי.

אפרת חקאק: לאורך כל החוק נשנה את מה שהיום מכונה המאגר למאגר הפלילי.

דוד רותם: שזה יהיה ברור שמדובר בשני מאגרים שונים.

אפרת חקאק: יש עוד שני תיקונים לסעיף ההגדרות ששווה לחכות איתם עד שנגיע לסעיפים הרלוונטיים.

אפרת חקאק: התיקון הראשון זה הגדרה של גוף ציבורי.

אלעזר כהנא: זה לא כל כך רלוונטי ל-11טז.

אלעזר כהנא: התיקון של הרשות להגנה על עדים הוא מאוד נקודתי, הוא לא קשור לנושא המחקר.

אלעזר כהנא: הכוונה היא להעביר מידע לרשות להגנה על עדים.

אלעזר כהנא: זה מאוד נקודתי.

אלעזר כהנא: זה מצטמצם לנושא התמונות.

אלעזר כהנא: גורמי המאבטחים וגורמי הרשות להגנה על עדים צריכים לדעת איך האדם שמחפש את העד נראה.

אלעזר כהנא: הדרך שלנו לסייע להם היא פשוט להביא להם תמונה של האדם.

אלעזר כהנא: זאת התכלית העיקרית היחידה, לכן אפשר לצמצם את זה לנושא התמונות.

אפרת פינק: אם זה מצומצם לעניין התמונות כדאי להגיד את זה במפורש.

אפרת פינק: אם מכניסים את זה להגדרה זה רלוונטי גם למאגר הגנטי.

אלעזר כהנא: מקובל.

אפרת חקאק: האם אתם אומרים שב-11טז1 אתם רוצים לצמצם את העברה לגוף הזה רק לתצלומים?

אלעזר כהנא: כן.

אפרת חקאק: מקובל על הוועדה?

דוד רותם: כן.

אפרת פינק: אנחנו ביקשנו תיקון נוסף להגדרת גוף ציבורי.

אפרת פינק: הבקשה שלנו הייתה להכליל את הסנגוריה הציבורית בהגדרה לעניין מאוד מסוים.

אפרת פינק: ביקשנו להכליל את הסנגוריה הציבורית לצורך מימוש סמכות מינהלית של הסנגוריה הציבורית בתחום של בקשות למשפט חוזר.

אפרת פינק: החוק אומר שהסנגוריה הציבורית, שהיא הגוף היחיד..

דוד רותם: הסנגוריה הציבורית היא חלק ממשרד המשפטים?

אפרת פינק: כן.

דוד רותם: בסוף הסעיף כתוב: "וכל גוף ציבורי אחר שקבע שר המשפטים בצו".

דוד רותם: תשכנעו את שר המשפטים שיכליל אתכם בצו.

אפרת פינק: באותה מידה גם היה אפשר את הרשות להגנת עדים.

דוד רותם: הכל אפשרי, אבל הממשלה החליטה להכניס לחוק את הרשות להגנת עדים ולא ביקשה אתכם.

אפרת פינק: אנחנו לא היינו שותפים בהליכים בתוך הממשלה.

אפרת פינק: זה המקום להביע את העמדה הזאת.

דוד רותם: אצלי הממשלה מדברת בקול אחד.

דוד רותם: כשיש הצעת חוק ממשלתית אני דן בה.

דוד רותם: גוף ממשלתי שרוצה לשנות ידבר בתוך הממשלה ויבוא אלי עם מסקנות.

דוד רותם: אני לא אתחיל לריב בין גופי ממשלה.

דוד רותם: אני לא אכניס את הראש העדין שלי בין מחלוקת ענקים כזאת.

אפרת פינק: אני לא יודעת אם יש מחלוקת ענקים בעניין הזה.

אפרת פינק: אני חושבת שזה המקום להשמיע את הקול שלנו.

דוד רותם: זה לא בסדר שהקול שלכם לא נשמע בשלב הקודם.

אלעזר כהנא: אני לא בטוח שיש כזאת מחלוקת.

אלעזר כהנא: יכול להיות שנמצא איזה שהוא הסדר, לאו דווקא לקרוא לזה גוף ציבורי.

אלעזר כהנא: אולי אפשר למצוא הסדרים טובים אחרים.

אלעזר כהנא: אני לא בטוח שיש התנגדות עקרונית לדבר הזה.

דוד רותם: אתם חלק ממשרד המשפטים.

דוד רותם: אתם רואים תזכירים.

דוד רותם: אם יש לכם טענות כאלו אתם צריכים לפנות למשרד המשפטים ולהגיד לו שגם אתם רוצים.

אפרת פינק: בדרך כלל כך זה עובד.

דוד רותם: בדרך כלל זה לא עובד, כי אני זה שיושב פה ושומע את הטענות.

אפרת פינק: זה נכון שבהרבה מקרים זה לא קורה, אבל במקרה הספציפי הזה לא היינו מעורבים בשום שלב של הליכי החקיקה.

אפרת פינק: אני לא יודעת למה.

אפרת פינק: בדרך כלל זה לא כך.

דוד רותם: לא קיבלתם את התזכיר?

אפרת פינק: לא ראינו את התזכיר.

אפרת פינק: זה מופץ לכל הגורמים.

אפרת פינק: יכול להיות שהיינו צריכים לראות את זה כמו כל אדם מהציבור שצריך לראות את זה, אבל אנחנו לא קיבלנו את זה בצורה מסודרת.

גלי בן-אור: מעבר לזה שהתזכירים של כלל משרדי הממשלה מפורסמים באתר התזכירים וכל אדם שמעוניין יכול להירשם ולקבל, אנחנו נשקול את הנושא הזה יחד עם הסנגוריה, נבדוק את אופן ההסדרה.

דוד רותם: זה שזה מפורסם באתר האינטרנט זה בשביל אנשים פשוטים כמוני.

דוד רותם: לא יכול להיות מצב שבתוך משרדי הממשלה כל אחד יצטרך לרוץ לאתר.

גלי בן-אור: תזכירים של משרד המשפטים מופצים בתוך האתר של משרד המשפטים לכלל הגורמים.

גלי בן-אור: יכול להיות שנפלה כאן טעות נקודתית.

דוד רותם: אתם צריכים לדאוג לכך שלפחות הגורמים אצלכם במשרד יהיו מעורבים.

גלי בן-אור: אנחנו נבחן ונראה איך אפשר לקדם את הנושא.

אפרת חקאק: התיקון האחרון בסעיף ההגדרות מתייחס לקצין משטרה בכיר.

אפרת חקאק: זה קשור למאגר הנעדרים, לכן לא נתעסק בתיקון הזה עכשיו.

דוד רותם: סגן ניצב זה קצין בכיר?

אלעזר כהנא: כן.

אלעזר כהנא: זה לפי ההגדרות בפקודת המשטרה.

דוד רותם: בדרך כלל היינו מדברים על נציבי משנה ומעלה.

אלעזר כהנא: זה משהו שכתוב בפקודת המשטרה.

אלעזר כהנא: קצין בכיר זה סגן ניצב.

אלעזר כהנא: זאת ההגדרה.

אלעזר כהנא: זה לא רק הנושא של אלמונים ונעדרים.

אלעזר כהנא: גם בנושא של קבלת ממצאים מחו"ל כתבנו קצין בכיר.

דוד רותם: אנחנו נראה אם סגן ניצב זה מספיק בכיר.

אפרת חקאק: התיקון הבא הוא תיקון לסעיף 11ב לחוק העיקרי.

אפרת חקאק: שם הממשלה מבקשת להוסיף לרשימה של האנשים שמותר ליטול מהם אמצעי זיהוי את מי שהורשע בחו"ל ומרצה את עונשו בישראל.

אפרת חקאק: יש לפעמים הבדלים בין הדין הזר לדין הפנימי של המדינה.

אפרת חקאק: ההכללה של אמצעי הזיהוי למאגר הפלילי כשמדובר בדי.

אפרת חקאק: אן.

אפרת חקאק: איי היא רק כאשר יש עבירה ספציפית וצריכים להגדיר האם העברה בדין הזר מקבילה להעברה בדין הפנימי.

אפרת חקאק: המשטרה ביקשה שהגורם בתוך המשטרה יכריע בעניין.

אפרת חקאק: אני הצעתי שמשרד המשפטים יסמיך מישהו מתוך משרד המשפטים.

אפרת חקאק: אני מניחה שכבר יש מישהו שמתעסק בעניין.

אלעזר כהנא: הדוגמה הקלאסית היא אותם אסירים שבאים לרצות את עונשם בישראל.

אלעזר כהנא: הם נשפטו בחו"ל, הם נחקרו בחו"ל.

דוד רותם: הם ביצעו את העבירה בחו"ל.

אלעזר כהנא: כן.

דוד רותם: הם הוסגרו מישראל.

אלעזר כהנא: לא תמיד.

אלעזר כהנא: יכול להיות שהם נתפסו בחו"ל, נשפטו בחו"ל, סיימו את המשפט וביקשו לרצות את עונשם בישראל.

אלעזר כהנא: הם מועברים לישראל לריצוי עונשם.

גלי בן-אור: אם הם ישראלים.

אלעזר כהנא: כן.

אלעזר כהנא: הנחת המוצא היא שאדם כזה שמגיע לפה..

דוד רותם: למה אתם מסכימים לקבל אותם?

אלעזר כהנא: זה לפי חוק העברת אסירים.

דוד רותם: החוק אומר שאם האדם עבר עבירה בחו"ל, נתפס בישראל והעברנו אותו, הוא צריך לרצות את העונש בישראל.

אלעזר כהנא: זאת דוגמה פשוטה יחסית.

אלעזר כהנא: אנחנו לא מדברים דווקא על המקרים האלה.

אלעזר כהנא: אנחנו מדברים על מצבים שכל ההליך בחו"ל.

אורי מקלב: תייר מחו"ל שעבר עבירה בישראל, נשפט בישראל ועכשיו מבקש לרצות את עונשו בחו"ל.

אורי מקלב: זה חלק מההסכמים.

דוד רותם: לא ידעתי שזאת תכנית כבקשתך איפה לרצות את העונש.

אורי מקלב: זה חלק מההסכמים שיש לנו.

גלי בן-אור: במקום שזה מתנהל בשפתו, במקום שהוא מכיר.

גלי בן-אור: מדובר בזכויות האסיר.

גלי בן-אור: הרציונאל בהקמת המאגר היה על מנת לאפשר לנו קצה חוט לגבי אנשים שיש לנו חשש שהם עלולים לבצע עבירה שוב, כמו שיש לנו את החשש הזה לגבי מי שהורשע בישראל, מרצה את עונשו וישוחרר אחר כך לקהילה.

גלי בן-אור: ודאי שהחשש הזה מתקיים למי שעבר עבירה בחו"ל, הורשע שם, מגיע לכאן לרצות את עונשו ולאחר מכן משוחרר כאן לתוך הקהילה.

גלי בן-אור: הרציונאל בשמירת המידע לגביו במאגר קיים בדיוק באותה מידה.

דוד רותם: אם היינו הולכים לפי הרציונאל הזה הייתי מציע שתיקחו מכל מי שמקבל רישיון נהיגה אמצעי זיהוי כדי שאחר כך כשיעשו איתו עסקת טיעון יהיה לכם את הרישום כי הוא יעבור עוד עבירה.

אלעזר כהנא: זה אנשים שהורשעו בעבירות שלצורך העניין מקבילות לעבירות שניתן בגינן.

אלעזר כהנא: .

דוד רותם: הם לא הורשעו בישראל.

דוד רותם: איך אתה יודע שזאת אותה עבירה?

אלעזר כהנא: זאת השאלה הבאה.

אלעזר כהנא: אפשר לחשוב על השאלה איך משווים בין העבירות.

אלעזר כהנא: אפשר לדון בזה.

אלעזר כהנא: נניח אסיר כמו זאב רוזנשטיין שהורשע בעבירות סמים חמורות בארצות הברית ובא לרצות את עונשו בישראל.

אלעזר כהנא: אולי לגביו יש את הדגימות.

אלעזר כהנא: לגבי הרבה אין.

דוד רותם: הוא היה עצור בישראל הרבה פעמים קודם.

אלעזר כהנא: הוא במקרה כן, אבל יש רבים שלא.

אלעזר כהנא: זה לא משהו נדיר.

אלעזר כהנא: ישראלים שנתפסים בחו"ל על עבירות, נשפטים בחו"ל בעבירות חמורות ביותר, באים לרצות את עונשם בישראל ומשתחררים בישראל.

אלעזר כהנא: הם עבריינים שהורשעו בעבירות חמורות ביותר.

אלעזר כהנא: משטרת ישראל מחזיקה את הדגימות של כל עבריין שהורשע בעבירות כאלו בישראל במאגרים.

אלעזר כהנא: אם הוא משתחרר בישראל הוא עבריין מועד.

אלעזר כהנא: הדעת נותנת שאין הבדל בינו ובין אסיר אחר.

אלעזר כהנא: בגלל שהוא נשפט בחו"ל ניתן לו לעבור עבירות בישראל?

דוד רותם: בתנאי שהוא עבר עבירה בחו"ל שהיא גם עבירה בישראל.

גלי בן-אור: בהחלט.

אלעזר כהנא: יש את כל האסירים הביטחוניים שלא נשפטו על פי הדין הישראלי.

אלעזר כהנא: נכון להיום אין את הדגימות שלהם.

אלעזר כהנא: יש אסירים ששוהים בישראל, שמרצים את עונשם בישראל ואין לנו את נתוני הזיהוי שלהם.

אלעזר כהנא: אני מקווה שהעניין הזה יוסדר.

דוד רותם: אתם אומרים שמכל מי שמרצה עונש מאסר בבית כלא ישראלי תיקחו דגימות.

אלעזר כהנא: עונש מאסר בתנאי שהורשע בעבירה.

אלעזר כהנא: אנחנו לא מדברים על מעצר מינהלי, הוצאה לפועל או מאסר מזונות.

אלעזר כהנא: מדובר במאסר על רקע ביצוע עבירה.

דוד רותם: ולא חשוב איפה הוא ביצע את העבירה.

אלעזר כהנא: נכון.

אורי מקלב: מה לגבי אדם שנכנס למדינה בלא רשות, נשפט שם ובא לפה למאסר?

גלי בן-אור: זאת לא עבירה שמנויה בתוספת.

אורי מקלב: מכל אחד שנכנס לכלא לוקחים את הדגימה בגלל שהוא נשפט בישראל או בגלל שהוא בתוך הכלא הישראלי?

דוד רותם: אני רוצה את מי שנכנס לכלא הישראלי.

אלעזר כהנא: היום בחוק אין סמכות כזאת.

אלעזר כהנא: יש סמכות לקחת לצורך ניהול הכלא, אין סמכות להעביר את זה למאגרים הפליליים של המשטרה.

אפרת חקאק: כשמדובר בטביעות אצבע ותצלומים מדובר בכל מי שהורשע בכל עבירה.

אלעזר כהנא: רק עוון ופשע.

אפרת חקאק: כשמדובר בדגימות ביולוגיות זה רק לפי העבירות שרשומות בתוספת.

אלעזר כהנא: אנחנו חשבנו שקצין משטרה בכיר שמקבל החלטות מאוד כבדות, מסווג באיזו עבירה מדובר יכול גם להחליט שאונס בחו"ל זה אונס בישראל.

דוד רותם: השאלה אם הוא קצין חקירות.

אלעזר כהנא: לא איכפת לנו לכתוב קצין חקירות.

דוד רותם: אל תגרור אותי לשאלה מה יודעים להחליט קציני משטרה.

אלעזר כהנא: כתוב שהמפכ"ל הסמיך אותו.

אלעזר כהנא: אם רוצים לכתוב מתחום החקירות והמודיעין אין לי בעיה.

דוד רותם: למה שלא יהיה אישור של מי שהיועץ המשפטי הסמיך?

אלעזר כהנא: הוא יכול להסמיך גם קציני משטרה.

דוד רותם: בתנאי שהם משפטנים.

דוד רותם: אני מניח שהיועץ המשפטי לממשלה כדי לקבוע מה היא עבירה כזאת או אחרת לא יסמיך שופט כדורגל.

אלעזר כהנא: אני מבין את הדרישה, היא נאמרה גם לפני כן על ידי הייעוץ המשפטי של הכנסת.

אלעזר כהנא: זה נכון שזאת החלטה משפטית, אבל קציני החקירות של המשטרה אפילו שאינם משפטנים מקבלים החלטות משפטיות כל יום.

אלעזר כהנא: הם מסווגים על איזה עבירות מדובר, הם מחליטים על מעצרים, הם מחליטים על חיפושים, הם קובעים אם זה פשע או לא, הם מטפלים בהאזנות סתר.

אלעזר כהנא: אי אפשר שכל קציני החקירות יהיו משפטנים.

דוד רותם: לא צריך לתת להם לקבל החלטות משפטיות.

אפרת פינק: זה הדין הבינלאומי.

אפרת פינק: צריך להגיד שהעבירה בסין היא אותה עבירה פה בארץ.

אפרת פינק: איך הוא יכול להגיד את זה?

דוד רותם: אני רוצה שזה יהיה מישהו שהיועץ המשפטי לממשלה הסמיך אותו.

דוד רותם: אני סומך על היועץ המשפטי לממשלה שידע את מי להסמיך.

אפרת חקאק: האדם הזה עובר דרך משרד המשפטים.

אפרת חקאק: כשמדובר בהעברת אסירים זה כבר הולך דרך הצנרת של משרד המשפטים.

אפרת חקאק: להוסיף שזה יהיה מישהו ממשרד המשפטים שהיועץ המשפטי הסמיך לכך יגרום לכך שזה יעבור בקלות בפרוצדורה, כי כשהם מעבירים את האסיר הם יכולים להוסיף שורה אחת לגבי אם זאת עבירה מקבילה או לא.

דוד רותם: זה לא צריך להיות עובד משרד המשפטים, אלא באישור מי שהסמיך היועץ המשפטי לממשלה.

אסנת כהן: אין לנו התנגדות עקרונית, אבל אנחנו צריכים לקבל את הסכמת היועץ המשפטי.

אפרת חקאק: הנושא הבא בהצעה הממשלתית הוא סעיף 11יא(ב).

אלעזר כהנא: זה תיקון טכני.

אלעזר כהנא: מדובר על השימוש בנתוני זיהוי שניטלו לצורך ניהול בתי סוהר או בתי מעצר.

אלעזר כהנא: יש הפניה לצורך השימוש בהם להוראות 11כ,כא, כב ו-כג .

אלעזר כהנא: סעיף 11כא(ג) מדבר על דגימות ביולוגיות.

אלעזר כהנא: בבתי הסוהר יש רק טביעות אצבע ותצלומים, אין דגימות ביולוגיות, לכן זה לא רלוונטי.

אלעזר כהנא: ההפניה במה שקשור לניהול מאגרים בבתי סוהר לדגימות ביולוגיות היא טעות.

דוד רותם: ד"ר פרוינד, אי אפשר להפיק מטביעות אצבע נתונים ביולוגים?

מיה פרוינד: באופן תיאורטי בהרבה מאמץ אפשר, אבל בפועל, בשגרה עדיף לקחת משהו שהוא יותר פשוט.

דוד רותם: כשרוצים אפשר לעשות מאמץ מיוחד.

מיה פרוינד: לא בטוח שההצלחה מובטחת.

אלעזר כהנא: זה לא כל כך משנה, אי אפשר לנהל מאגרים כאלה.

דוד רותם: בסעיף 11יא (ב) כתוב שהוראות לפי סעיפים 11כ יחולו בשינויים המחויבים גם לגבי אמצעי זיהוי וכן לגבי נתוני זיהוי שהופקו מאמצעי זיהוי כאמור.

אלעזר כהנא: שהופקו וכלולים במאגרים.

אלעזר כהנא: המאגרים לא כוללים נתונים גנטיים.

דוד רותם: כתוב מאגרים של נתוני זיהוי, לא כתוב איזה.

אלעזר כהנא: זה מתייחס ל-11י - טביעות אצבע ותצלום.

אלעזר כהנא: 11יא מתייחס ל-11י.

אלעזר כהנא: הוא מדבר על השימוש בנתונים שניתנו לפי 11י.

אלעזר כהנא: 11י מדבר על טביעות אצבע ותצלומים.

דוד רותם: לכן שאלתי את ד"ר פרוינד אם אפשר להפיק מידע ביולוגי מטביעת אצבע.

דוד רותם: היא אמרה שזה מאמץ גדול, אבל אפשר.

אלעזר כהנא: אסור לנהל מאגר כזה.

דוד רותם: מי אומר שאסור?

דוד רותם: כתוב פה שמותר לך להקים מאגרים של נתוני זיהוי שהופקו מאמצעי זיהוי שניתנו לפי סימן זה.

דוד רותם: אני מטביעת האצבע הפקתי מידע ביולוגי ואני יכול לנהל מאגר.

אשירה זמיר: אי אפשר להפיק לצורך המאגר נתונים ביולוגים מטביעת אצבע, בוודאי לא באמצעים שעומדים לרשותנו היום ולא בדרך שמנוהל מאגר הדי.

אשירה זמיר: אן.

אשירה זמיר: איי.

דוד רותם: אני צריך לסמוך על כך שלא תקבלו תקציב לשכלל את המעבדה.

אלעזר כהנא: אנחנו לא עומדים על התיקון הזה.

אלעזר כהנא: אם זה בעייתי אנחנו מוכנים לוותר על התיקון הזה.

אלעזר כהנא: זה בעינינו משהו טכני.

אלעזר כהנא: אפשר להשאיר את הסעיף כמו שהוא היום.

דוד רותם: נשים על זה סימן שאלה.

אפרת חקאק: התיקון הבא הוא הסעיף של מאגר הנעדרים.

אפרת חקאק: אנחנו נשאיר את זה לדיון הבא.

דוד רותם: מה הנתונים שיש לכם היום?

מיה פרוינד: במכון לרפואה משפטית יש היום דגימות של כ-330 אלמונים, פלוס 100 דגימות של אלמונים שנמצאו בבתיהם אבל מבחינה מדעית לא זוהו.

מיה פרוינד: ישנם כ-500 נעדרים במדינת ישראל שיש אפשרות שהם כלולים בתוך אותם אלמונים.

דוד רותם: איפה נמצא המידע על אותם נעדרים?

מיה פרוינד: במשטרת ישראל.

אלעזר כהנא: או בידי המשפחות.

אלעזר כהנא: אם אנחנו רוצים מידע כזה אנחנו צריכים ללכת למשפחה ולבקש אם היא מוכנה לתת דגימה של המשפחה.

אלעזר כהנא: אין לנו בצורה מסודרת ניהול של הדבר הזה.

אלעזר כהנא: בתקופה האחרונה מנסים לנהל..

דוד רותם: יש מאגר במכון לרפואה משפטית?

מיה פרוינד: זה לא מאגר, זה דגימות.

מיה פרוינד: אין פרופילים.

מיה פרוינד: יש דגימות שלא פוענחו.

מיה פרוינד: חלקם זה עצם שלא בטוח שאפשר לפענח.

דוד רותם: כמה שנים הדגימות האלו נמצאות אצלכם?

מיה פרוינד: מ-1999.

מיה פרוינד: הגופות של האלמונים קבורות.

מיה פרוינד: לנו יש רק דגימה לצורך בדיקה גנטית.

אשירה זמיר: במסגרת המבצע הגדול שקיים היום באגף חקירות לזיהוי הגופות של האלמונים וכדי למצוא את הנעדרים מביניהם התחילו לקחת דגימות מבני המשפחות של הנעדרים.

אשירה זמיר: זה נעשה באופן מסודר, עם טפסים מיוחדים.

אשירה זמיר: כל דגימות בני המשפחה מגיעות למעבדה שלי ואנחנו מפיקים את הפרופילים מהן, מעבירים אותן כבסיס נתונים למכון על מנת שיוכלו להשוות את הדגימות מהגופות עצמן.

אשירה זמיר: אפשר לשייך דגימה מגופה לבני המשפחה שלה על מנת לקבל זיהוי.

אשירה זמיר: היום זאת הדרך שזה נעשה.

אשירה זמיר: עוד לא הסתיימה דגימת בני המשפחה.

אשירה זמיר: אנחנו מקווים שזה יסתיים במהלך השנה הזאת, אולי בתחילת שנה הבאה.

אשירה זמיר: יש משפחות שלא מוכנות לתת דגימה.

אשירה זמיר: הרוב מוכנות.

אפרת פינק: איך זה נעשה אם אתם לא מנהלים היום מאגר?

אפרת פינק: המשפחה נותנת דגימה ואז בודקים מול דגימה ספציפית?

אשירה זמיר: המשפחות נותנות דגימות, אנחנו מפיקים מהם פרופילי די.

אשירה זמיר: אן.

אשירה זמיר: איי ומעבירים את הנתונים האלה למעבדה במכון.

אשירה זמיר: הם אמורים לראות אם אפשר להצליב בין דגימה מגופה לדגימות של בני משפחה מסוימים.

אפרת פינק: בודקים מול רשימה?

אשירה זמיר: היום הכל פתוח.

דוד רותם: הם מקבלים ממעבדת הדי.

דוד רותם: אן.

דוד רותם: איי את הנתונים ובודקים את זה מול הגופות.

אשירה זמיר: היא אומרת שאין להם פרופילים.

מיה פרוינד: מכיוון שהצטברו במשך השנים כל כך הרבה דגימות לא מפוענחות, אז עכשיו, כשהפרויקט הזה התחיל, אנחנו מתחילים לפענח את אותם פרופילים מכל הרקמות האלו.

מיה פרוינד: התהליך התחיל החודש.

מיה פרוינד: ברגע שיהיה לנו אוסף של פרופילים של האלמונים אנחנו נשווה אותו לאוסף שנקבל ממעבדת המאגר של בני המשפחה.

מיה פרוינד: אנחנו מקווים שההצלבות האלו יציפו זיהויים.

אפרת חקאק: עד היום הייתם עושים את ההשוואה מול דגימה אחת?

מיה פרוינד: פרטני.

מיה פרוינד: יש עצם של אלמוני, אומרים שמשפחה ספציפית יכולה להיות המקור ואנחנו עושים את ההשוואה אחד לאחד.

מיה פרוינד: פה אנחנו מדברים על רבים מול רבים.

אשירה זמיר: זה בדיוק מה שעשינו באסון הכרמל.

אשירה זמיר: באסון הכרמל היו צריכים לזהות 22 גופות בעזרת די.

אשירה זמיר: אן.

אשירה זמיר: איי.

אשירה זמיר: לא היה ניתן לזהות אותם בעזרת שיניים או טביעות אצבע.

אשירה זמיר: המכון עשה את הדגימות של הגופות.

אשירה זמיר: נעשו גם דגימות מחלקי גופות.

אשירה זמיר: במאגר הדי.

אשירה זמיר: אן.

אשירה זמיר: איי קיבלנו את הדגימות של בני המשפחה, הפקנו את הפרופילים והזיהוי נעשה במכון.

אפרת פינק: למה צריך מאגר במקרה הזה?

אפרת פינק: זה אחד מול הקבוצה.

אלעזר כהנא: במקרה של 22 זה אחד לאחד, אבל כשיש אסון יותר משמעותי.

אלעזר כהנא: .

אשירה זמיר: באסון הכרמל זה לא היה אחד מול אחד.

אשירה זמיר: היו הרבה מאוד חלקי גופות שהיה צריך לחבר ולדעת שהם כולם שייכים לאותה גופה.

אשירה זמיר: התקבלו כ-150 דגימות מבני המשפחות.

אשירה זמיר: אי אפשר לעשות את זה אחד לאחד כשיש כזאת כמות.

דוד רותם: יש נעדרים שיכול להיות שהם קבורים באיזה שהוא מקום ויש דגימה במכון.

דוד רותם: ברגע שיש דגימות שלהם במאגר אפשר לקחת את בני המשפחה, להפיק פרופיל ולהשוות אל מול כל הנעדרים.

אשירה זמיר: זה הבסיס שאנחנו חושבים עליו לגבי אסון המוני.

אפרת חקאק: כמה עולה כל התהליך הזה?

מיה פרוינד: אנחנו הגדרנו את זה ב-4 מיליון שקל, כאשר זה מתחלק בין המשרד לביטחון פנים למשרד הבריאות.

אפרת חקאק: מה כלול ב-4 מיליון שקל?

מיה פרוינד: הקביעה של הפרופילים של כל חלקי הגופות, כולל העצמות, ואת כל בני המשפחה של הנעדרים.

אפרת חקאק: כמה עולה לעשות השוואה אחת?

מיה פרוינד: קשה להגיד.

מיה פרוינד: אין לי את הנתונים המדויקים.

מיה פרוינד: תלוי אם מדובר בעצם, בדגימת רקמה במצב שימור נמוך.

אפרת חקאק: התיקון הבא הוא 11יג (ב) (1).

אפרת חקאק: זה תיקון טכני.

אפרת חקאק: במקום מי שהורשע בעבירה יבוא מי מורשע.

אפרת חקאק: התיקון הבא בהצעה הממשלתית הוא הוספת סעיף קטן (4) באותו סעיף.

אפרת חקאק: על זה נדבר כשנדבר על הנעדרים.

אפרת חקאק: התיקון הבא הוא 11יג (ג).

אפרת חקאק: הסעיף מדבר על מה רשאית המשטרה לכלול במאגר.

אפרת חקאק: המשטרה מבקשת להוסיף נתוני זיהוי שהתקבלו ממדינה אחרת.

אפרת חקאק: פה הצעתי תוספת לסעיף כך שבמקום מידי גוף מחו"ל יהיה ברור שזה גוף משטרתי או גוף המקביל לו.

אפרת חקאק: צריך לזכור שההכללה במאגר זה לצורך המטרות המנויות בסעיף 11טז (א).

אפרת פינק: אנחנו הצענו להכפיף את זה לאותם תנאים שחלים לגבי עצם האגירה בישראל.

אפרת פינק: לגבי אדם שהורשע באיזו שהיא עבירה פעוטה בחו"ל אי אפשר יהיה לכלול את הנתונים שלו כמו שאי אפשר לעשות זאת בישראל.

אפרת פינק: אנחנו רוצים שאותם תנאים שחלים על אנשים בישראל יחולו גם לגבי אנשים שהנתונים שלהם מגיעים מחו"ל.

אפרת פינק: זה לא ברור לפי התיקון המוצע.

אלעזר כהנא: את מדברת על סוג העבירות בעבירות הדי.

אלעזר כהנא: אן.

אלעזר כהנא: איי.

אלעזר כהנא: אין לנו התנגדות להערה הזאת.

אפרת חקאק: אנחנו נוסיף שזה יהיה באותם תנאים.

אפרת חקאק: אולי שהמשטרה תסביר מה הצורך בסעיף קטן (3).

אלעזר כהנא: לפי חוות הדעת של היועמ"ש של איו"ש, החוק מאפשר הכללה במאגר ונטילה של מי שהורשע בעבירה.

אלעזר כהנא: מדובר בעוון או פשע לפי החוק הישראלי.

אלעזר כהנא: מי שנחקר או נדון לפי הדין באיו"ש זאת לא עבירה ישראלית.

דוד רותם: איפה הוא הורשע באיו"ש?

אלעזר כהנא: הוא נדון בבית משפט באיו"ש לפי בית משפט צבאי באזור, לא לפי הדין הישראלי.

אלעזר כהנא: ממילא הוא לא הורשע ולא נחקר בעבירות שהן עבירות עוון או פשע לפי החוק הישראלי.

אלעזר כהנא: אי אפשר ליטול ממנו דגימות, אי אפשר להכליל במאגר, אי אפשר להשוות למאגר וכו'.

אלעזר כהנא: יש את החלק שבו צריך להסמיך את עצם ביצוע הנטילה לצורך המאגר.

אלעזר כהנא: נטילה כחיפוש בגוף הם כבר היום יכולים לעשות באיו"ש.

דוד רותם: איזה דין?

אלעזר כהנא: לפי חוקי החיפוש באיו"ש.

אלעזר כהנא: אני לא בקי.

דוד רותם: תביאו את הדין, אני רוצה לראות אותו.

אלעזר כהנא: הדין באיו"ש מאפשר חיפושים.

אלעזר כהנא: חיפוש בגוף נעשה שם לצורך חקירת עבירה.

אלעזר כהנא: אם יש חשד שעל גופו של אדם יש נתונים שיכולים לקשור אותו לעבירה, אז אפשר לחפש בגופו בישראל.

אלעזר כהנא: לפי החוק היום אפשר בישראל ליטול הכללה במאגר גם אם אין קשר ישיר לאותה עבירה.

אלעזר כהנא: הכללה לצורך הנטילה ולצורך המאגר לא קיים באיו"ש.

אלעזר כהנא: את מה שניטל במסגרת חיפוש אי אפשר להכליל במאגרים שלנו כיוון שזה לא ניטל לפי הדין הישראלי.

אלעזר כהנא: אנחנו מבקשים שכל אותן דגימות שניטלו באיו"ש במסגרת חקירת עבירות אפשר יהיה להכליל במאגר שלנו.

דוד רותם: תביאו לי קודם כל את הדין באיו"ש.

אלעזר כהנא: היום השאלה אם לחקור אדם לפי הדין באיו"ש או לפי הדין הישראלי זאת החלטה של מדיניות.

דוד רותם: אי אפשר לחקור אותם לפי הדין באיו"ש?

אלעזר כהנא: את הישראלי.

אלעזר כהנא: מה לגבי הפלסטינים?

אלעזר כהנא: את הישראלים חוקרים לפי הדין הישראלי.

אלעזר כהנא: פלסטינים אני יכול לחקור לפי הדין באיו"ש, לפי הדין הישראלי.

דוד רותם: איפה הוא עבר את העבירה?

אלעזר כהנא: באיו"ש.

דוד רותם: איך אתה יכול לדון אותו לפי הדין הישראלי?

אלעזר כהנא: באופן עקרוני הוא עבר עבירה שאפשר להעמיד עליה לדין בישראל ואפשר בגינה ליטול דגימות.

אלעזר כהנא: אני לא עושה את זה.

דוד רותם: אם הוא לא עבר את העבירה בישראל אלא באיו"ש אתה לא יכול להעמיד אותו לדין בישראל.

אלעזר כהנא: אם הוא עבר עבירה כלפי ישראלי?

דוד רותם: אתה לא יכול.

דוד רותם: אזרח ישראלי רואים אותו כאילו עבר את העבירה בישראל.

גלי בן-אור: ברוואן ברגותי הועמד לדין בבית משפט מחוזי בתל-אביב.

ד': כל אדם שעבר עבירה מחוץ למדינה שפגעה בישראל.

ד': .

דוד רותם: תראו לי כמה מקרים כאלה.

דוד רותם: .

אלעזר כהנא: לא עושים את זה כי מדובר במדיניות.

גלי בן-אור: זאת החלטה של גורמי התביעה.

ד': הדין באיו"ש לא כולל את סמכות הנטילה.

ד': הכוונה שזה יכלול.

אלעזר כהנא: רק למסגרת חיפוש, לא לצורך המאגר.

ד': שטחי המועצה הפלסטינית לא כלולים בהגדרה של אזור.

ד': לצורך החוק הזה צריך לכתוב יהודה ושומרון, לא לאמץ את ההגדרה בחוק הארכת תוקפם של תקנות שעת חירום ביהודה ושומרון (שיפוט).

ד': יוצא שאדם שעבר עבירה ביהודה ושומרון, בשטח של הרשות הפלסטינית לא ניתן יהיה.

ד': .

אלעזר כהנא: הוא בכל מקרה נחקר לפי הדין החל באזור.

דוד רותם: אל תפליגו למחוזות רחוקים מידי.

דוד רותם: את האדם שעבר עבירה בשטחי הרשות הפלסטינים, מה שנקרא שטח A, אתה לא יכול לחקור או לדון לפי צווים של המושל הצבאי.

דוד רותם: בעקבות ההתנתקות יש תיקון לצו של מפקד האזור שהוציא את השטחים שמהם ישראל ברחה.

דוד רותם: .

ד': לא בעבירות ביטחון כנגד מדינת ישראל.

דוד רותם: תביא לי את החוק שחל שם.

ד': יש סמכויות אחרות.

דוד רותם: צפון השומרון לא קשור להסכם הביניים.

ד': אם אנחנו מאמצים את ההגדרה שבחוק.

ד': .

דוד רותם: אתה צריך להגדיר לי מה זה יהודה ושומרון.

אלעזר כהנא: לא בטוח, כיוון שבכל מקרה הוא נחקר לפי הדין באיו"ש.

אלעזר כהנא: אנחנו נצטרך להביא את הדין באיו"ש ואת ההגדרות לישיבה הבאה.

דוד רותם: אם אתה רוצה את יהודה ושומרון, אז ההגדרה הגיאוגרפית של יהודה ושומרון זה עד הירדן.

דוד רותם: אתה יכול להגדיר כמו שהגדרת את זה בתקנות עזרה וסיוע משפטי.

אפרת חקאק: מה אתם מתכוונים כשאתם אומרים נתוני זיהוי שניתנו מכוח הדין?

אפרת חקאק: אין שם היום דין.

אלעזר כהנא: יש דין חיפוש.

דוד רותם: אתם יכולים מחר בבוקר להחתים את מפקד האזור על צו חדש.

גלי בן-אור: המטרה היא לאפשר את הנטילה.

דוד רותם: מתי הם התחילו לעבוד?

אלעזר כהנא: רק לאחרונה.

אלעזר כהנא: החיפוש חל גם עכשיו.

דוד רותם: האם אתה יכול לקחת שם די.

דוד רותם: אן.

דוד רותם: איי?

אלעזר כהנא: אני חושב שדי.

אלעזר כהנא: אן.

אלעזר כהנא: איי אני לא יכול לקחת.

דוד רותם: תביאו לי את צווי מפקד האזור.

אפרת חקאק: התיקון הבא הוא תיקון לסעיף 11יד(א).

אפרת חקאק: פה מדובר על השוואה בין מקרי זיהוי שהמשטרה קיבלה למאגר הפלילי.

אפרת חקאק: ההצעה הממשלתית ביקשה להוסיף שאם המשטרה קיבלה אמצעי זיהוי כדין בלי שהוגבל השימוש בהם אפשר יהיה להשוות אותם למאגר הפלילי.

אפרת חקאק: לדעתי יש למנות את המקרים שבהם אנחנו רוצים לאפשר את ההשוואה הזאת.

אפרת חקאק: אם זה כבר בדין, אז אנחנו יכולים למפות את הסצנריו ולכתוב אותם במפורש.

אפרת חקאק: לכתוב שקיבלתם אותם כדין זה רחב מידי.

אפרת חקאק: אני הצעתי סעיף 1.

אפרת חקאק: אני מבינה שיש עוד מקרה שהמשטרה רוצה להכניס לסעיף.

אלעזר כהנא: בהצעת החוק המקורית ב-2005 זה הופיע בצורה של כל מה שהתקבל לפי כל דין לצורך השוואה חד פעמית.

אלעזר כהנא: בכנסת אמרו שזה רחב, שנגדיר על מה מדובר.

אלעזר כהנא: קבעו אז כל מה שניטל לפי חוק החיפוש בגוף.

אלעזר כהנא: כל השנים האלו אנחנו בבעיה מול כל הנושא של חו"ל , מול כל הנושא של נעדרים ואלמונים, מול פלסטינים.

דוד רותם: בסעיף 11טז (א)(3) כתוב לצורך אימות ובירור זהותם של אדם או של גופה שזהותם אינה ידועה או מוטלת בספק, ולצורך איתור נעדרים.

אלעזר כהנא: זה לא השוואה מול המאגר, זה אחד מול אחד.

אלעזר כהנא: קיבלתי דגימה של בחור שנהרג בניו-זילנד.

אלעזר כהנא: אם יש לי אותו במאגר אני אשלוף את הדגימה שלו ואשווה אחד מול אחד .

אלעזר כהנא: זו לא השואה מול כלל המאגר, כיוון שסעיף 11יד שמדבר על השוואה חד-פעמית מול כלל המאגר אומר רק מה שניטל לפי חוק זה.

אלעזר כהנא: הדגימה של הבחור מניו-זילנד לא הגיעה לפי חוק זה, אלא ניטלה שם לפי משהו אחר והגיעה אלינו.

אלעזר כהנא: השימוש במאגר לצורך זיהוי נעדרים ואלמונים הוא רק אחד מול אחד.

לילה מרגלית: סעיף 11יד קובע מקרים שכן אפשר כדי לקבוע קשר אפשרי כשניתן בהסכמה על ידי אדם.

אלעזר כהנא: אני מסכים, אבל רק אם זה ניטל לפי חוק זה.

אלעזר כהנא: זה הכלל בסעיף 11יד(א).

אלעזר כהנא: מכיוון שבזמנו לא חשבו על האפשרויות האלו נתקלנו בבעיה.

אלעזר כהנא: אני אתן דוגמאות למקרים שאליהם אנחנו מתייחסים.

אלעזר כהנא: אדם רוצה לקבל היתר עבודה בישראל.

אלעזר כהנא: הוא מבקש אשרה.

אלעזר כהנא: איזה בדיקות אנחנו עושים?

אלעזר כהנא: בהנחה שאנחנו עושים בדיקות מול המאגר הפלילי אני לא בטוח שיש עליו משהו.

אלעזר כהנא: יכול להיות שהוא היה בישראל ויש טביעת אצבע שלו בזירת העבירה.

אלעזר כהנא: אנחנו לא בודקים את זה.

אפרת חקאק: מכוח מה אתם רוצים לקחת ממנו.

אפרת חקאק: .?

אלעזר כהנא: מכוח חוק הכניסה לישראל.

אלעזר כהנא: לוקחים היום מכולם.

אלעזר כהנא: פלסטינים שנכנסים לישראל נותנים דגימה למאגר בזל, זרים שנכנסים נותנים דגימה למאגר מעוז.

אלעזר כהנא: אין חקיקה שמסמיכה את זה.

אלעזר כהנא: יש את חוק הכניסה לישראל.

אלעזר כהנא: מדובר בטביעת אצבע ובתמונה.

אלעזר כהנא: זאת סריקה שטחית.

אלעזר כהנא: זו לא סריקה ביומטרית.

אלעזר כהנא: אלו דגימות שבהחלט יכול להיות שבמקרים מסוימים אני אצטרך לעשות בדיקה מול המאגר לפני שאדם מקבל אישור להיכנס לישראל.

אלעזר כהנא: אני לא אוכל לעשות זאת, כיוון שזאת לא דגימה שנתקבלה לפי חוק זה אלא לפי חוק אחר.

אלעזר כהנא: המשטרה קיבלה את הדגימה כדין, מחזיקה אותה, אבל היא לא יכולה לעשות בה שום שימוש מול המאגר.

אפרת חקאק: עדיין כל מקרה זאת שאלה נפרדת שהוועדה צריכה לתת את הדעת עליה.

אלעזר כהנא: המשטרה קיבלה את הדגימה כדין ללא מגבלה.

אלעזר כהנא: בהרבה מקרים היא מקבלת את זה עם מגבלה.

אלעזר כהנא: כשאני נוטל בהסכמה מאנשים אני מחתים אותם שאני לא אעשה שימוש מול המאגר הפלילי.

אלעזר כהנא: הדבר השני זה שזה לצורך המטרות של 11טז(א).

אלעזר כהנא: זה לא משהו כללי.

אלעזר כהנא: אני עושה את זה למטרה של חקירת עבירה.

אלעזר כהנא: זאת התכלית.

אלעזר כהנא: יש פה כמה מגבלות שבין כה חלות על הסיטואציה.

דוד רותם: מדוע אתה לוקח דגימה מעובד זר שרוצה להיכנס לישראל?

אלעזר כהנא: לצורך מניעת עבירות.

אלעזר כהנא: אולי הוא מעורב בעבירה, אולי הוא נמצא אצלי במאגר.

דוד רותם: זה כבר דמיון רחוק.

אלעזר כהנא: בהרבה מדינות בעולם לוקחים ממך טביעת אצבע לפני שאתה נכנס אליהן.

אלעזר כהנא: זה לא משהו מופרך.

דוד רותם: רק במדינה אחת.

דוד רותם: למרות שבאותה מדינה לוקחים טביעות אצבע ומאגר ביומטרי של העין, החבר'ה עומדים ברח' הירקון בתור כדי לקבל ויזות.

דוד רותם: זה לא ביטל את התור.

אלעזר כהנא: זה לא יבטל את התור להיכנס לישראל אם אני אגיד לו שבשביל להיכנס לישראל אני צריך לבדוק שהוא לא מופיע אצלי בזירת עבירה.

דוד רותם: לכן אין לך מאגר ביומטרי.

אלעזר כהנא: מאגר כללי ארצי.

אלעזר כהנא: המאגר הארצי לא קשור אלינו, הוא מופרד.

אלעזר כהנא: זה חוק אחר.

לילה מרגלית: הבעיה עם הנוסח הזה שהוא מאפשר את כל הדברים האלה בלי לקיים דיון לגבי כל מקרה ומקרה.

לילה מרגלית: נניח שאני נמצאת בתחנת משטרה, שותה מקולה ורוצים לקחת את זה ולהשוות את זה למאגר.

אלעזר כהנא: לצורך מה?

אלעזר כהנא: מותר לי לתפוס חפצים לצורך חקירת עבירות.

דוד רותם: את מדברת על אזרח סתם?

לילה מרגלית: כן.

דוד רותם: זה לא כדין.

לילה מרגלית: זה לא כדין אם זרקתי את זה לפח והם הוציאו את זה?

דוד רותם: הם לא קיבלו את זה כדין.

דוד רותם: את זרקת את זה לפח.

אלעזר כהנא: אם זאת זירת עבירה ואת חשודה זה קשור.

אלעזר כהנא: גם היום מותר לי לעשות את זה.

אלעזר כהנא: אם זה לא קשור לשום עבירה אין לי את סמכות החיפוש, את סמכות התפיסה ואת סמכות השוואה.

לילה מרגלית: אתה צריך סמכות חיפוש כדי להוציא דברים מפח הזבל של המשטרה?

אלעזר כהנא: בוודאי שלא.

לילה מרגלית: כשאני הולכת לחקירה במשטרה אין סמכות ליטול ממני דגימה ולעשות השוואה.

אלעזר כהנא: החפץ הזה קשור לאיזו שהיא עבירה?

אלעזר כהנא: את קשורה לאיזו שהיא עבירה שאני רוצה לחקור אותה?

אלעזר כהנא: אם כן, אז זה חפץ שקשור לעבירה וגם היום מותר לי.

אלעזר כהנא: אם הגעת לתחנה, אני חושד בך לאיזו שהיא עבירה ואני רוצה לבדוק את הקשר שלך לעבירה, אז החפץ קשור לעבירה.

לילה מרגלית: רק אם בזירה הייתה דגימה ביולוגית.

אלעזר כהנא: לא כתוב בחוק זירה.

אלעזר כהנא: כתוב שניטלו ממקום, מחפץ או מגופה שקשורים לעבירה הנחקרת.

לילה מרגלית: אם נחקרת עבירה שבקשר אליה יש צורך בלקיחת דגימות ביולוגיות כי נמצאו בזירה דגימות ביולוגיות.

לילה מרגלית: .

אלעזר כהנא: המילה "זירה" לא כתובה בחוק.

לילה מרגלית: זה צריך להיות רלוונטי לחקירה.

אלעזר כהנא: ודאי שזה רלוונטי לחקירה.

לילה מרגלית: אם אני חשודה במרמה בכספים ואין שום קשר לדגימה זה לא רלוונטי.

אלעזר כהנא: אין לי סמכות לבדוק מול המאגר.

לילה מרגלית: אין לך סמכות ליטול.

לילה מרגלית: אם את כל מה שהמשטרה קיבלה מבלי להפר את החוק היא יכולה להשוות למאגר..

אלעזר כהנא: רק אם זה לצורך חקירת עבירה.

לילה מרגלית: זה פותח פתח..

גלי בן-אור: היא קיבלה בהתאם להוראות דין.

גלי בן-אור: זאת לא הסיטואציה שעליה את מדברת.

גלי בן-אור: קיבלה כדין זה בהתאם להוראות דין.

דוד רותם: כדין זה לא פרי העץ המורעל.

לילה מרגלית: צריך להגדיר מה הן הסיטואציות שבהן המשטרה רוצה לערוך השוואות כאלו.

לילה מרגלית: אותן צריך לקבוע בחוק.

לילה מרגלית: זה לא דבר שאפשר להשאיר לשיקול דעת.

אלעזר כהנא: הסיטואציות הן ב-11טז(א).

אלעזר כהנא: התכליות.

אלעזר כהנא: .

דוד רותם: אנחנו נבדוק את זה.

אלעזר כהנא: יש את הדגימות שניטלו בחו"ל.

דוד רותם: אני רוצה לדעת מה אתם עושים במקרים לפי סעיף יד(א)(1).

אלעזר כהנא: היום אנחנו לא עושים כלום.

אלעזר כהנא: מגיעות הרבה דגימות מחו"ל.

אלעזר כהנא: מודיעים לנו שפלוני הורשע בעבירות חמורות ביותר, נמצא כעת בישראל ושנשים אותו במאגר.

אלעזר כהנא: אסור לנו לעשות את זה כיוון שזה לא נתקבל לפי חוק זה.

אלעזר כהנא: זאת אחת הסיטואציות שאמרה היועצת המשפטית שצריך להסדיר בצורה קונקרטית.

דוד רותם: אתם רוצים לעשות השוואה חד פעמית עם כל המאגר?

אלעזר כהנא: יכול להיות מצב שבאות כל מיני בקשות מחו"ל כדי שנשווה, כדי שנראה אם הוא מופיע אצלנו באיזו שהיא זירה, כדי שנראה אם הוא חשוד.

סיגל כספי: כשהחוק הזה נחקק כל מה שהוא דיבר עליו זה קבלה או מסירה לחו"ל באמצעות חוק העזרה המשפטית.

סיגל כספי: אנחנו באנו ב-2007 ונתנו כל מיני דוגמאות לכך שחוק העזרה המשפטית הוא לא דרך המלך בכל מה שקשור לשיתוף פעולה בין מדינות.

סיגל כספי: יש חוקים אחרים, יש התנהלות אחרת.

סיגל כספי: מדינת ישראל חברה באינטרפול.

סיגל כספי: יש לנו חוקי הסגרה.

סיגל כספי: אלה כל מיני דברים שחוק העזרה המשפטית לא נוגע בהם.

סיגל כספי: כשאנחנו מתבקשים חדשות לבקרים, במיוחד לגבי די.

סיגל כספי: אן.

סיגל כספי: איי, להשוות ולהכליל אנחנו לא יכולים לעשות את זה.

סיגל כספי: החוק היום לא מאפשר לי לעשות את זה.

סיגל כספי: הבסיס לשיתוף פעולה בינלאומי הוא בסיס של הדדיות.

סיגל כספי: אנחנו מבקשים ממדינות מסוימות לעשות דברים.

דוד רותם: בסעיף 11יד כתוב: "ובלבד שההשוואה כאמור של נתוני זיהוי שלא מתקיימים לגביהם התנאים להכללה במאגר תהיה השוואה חד פעמית".

אלעזר כהנא: ברישה כתוב: "אמצעים שניטלו לפי חוק זה".

אלעזר כהנא: אם זה התקבל מחו"ל זה לא ניטל לפי חוק זה.

אפרת פינק: צריך לכתוב שניטלו או התקבלו לפי חוק זה.

אלעזר כהנא: זה לא התקבל לפי חוק זה.

אפרת פינק: יש לך סעיפים שיסדירו את הקבלה לפי החוק.

אלעזר כהנא: אם זה ייכלל אין לי בעיה.

אלעזר כהנא: אנחנו מבקשים שבמצבים שאנחנו מקבלים דגימות מחו"ל ומתבקשים להשוות נוכל לעשות את זה.

דוד רותם: מה תעשו?

אלעזר כהנא: השוואה חד פעמית.

דוד רותם: מה זו השוואה חד-פעמית?

אלעזר כהנא: זה להשוות אותו מול המאגר אם הוא מופיע בזירת עבירה או אם הוא הופיע אי פעם כחשוד.

דוד רותם: ואז קיבלת תוצאה שהאיש מופיע.

אלעזר כהנא: אני משיב להם.

אלעזר כהנא: אני לא חייב להשיב להם.

דוד רותם: אצלך לא יהיה שום רישום אם עשו משהו עם האיש הזה שנעצר בחו"ל, שחשוד על משהו אחר ובשם אחר?

אלעזר כהנא: יהיה רישום כמו שקיים הרישום של כל דגימה או כל השוואה שאנחנו עושים היום.

אלעזר כהנא: השוואה זה עניין יום יומי של דגימות מכל סוג שהוא.

דוד רותם: זה לא חד פעמי.

אלעזר כהנא: הוא לא מוכלל.

דוד רותם: אתה לא מכליל, אתה רק שומר אותו ברישום אחר.

אלעזר כהנא: אני לא שומר אותו במאגר.

דוד רותם: האיש מופיע אצלך במאגר.

אלעזר כהנא: ואם הוא לא מופיע?

דוד רותם: אני רוצה לדבר על מצב שהאדם מופיע אצלך במאגר.

דוד רותם: אצלך במאגר הא מופיע כראובן בן-שמעון, כאשר בחו"ל הוא מופיע כסטיב אוסטין.

אלעזר כהנא: נרשום אותו במערכות המודיעין, במערכות החקירות.

אלעזר כהנא: זה יטופל.

אלעזר כהנא: זה מידע שצריך לטפל בו.

דוד רותם: זה לא חד פעמי.

סיגל כספי: ההשוואה במאגר היא חד פעמית.

אשירה זמיר: אם בעוד שבוע נכנסים לי הרבה מקרי אונס.

אשירה זמיר: מה, אני אעשה עוד פעם השוואה כדי למצוא אותו?

אשירה זמיר: חד פעמי זה חד פעמי.

אשירה זמיר: אני חושבת שכן צריך לדבר על הכללה.

אלעזר כהנא: אנחנו מדברים על מצב שאסור להכליל ומותר להשוות.

סיגל כספי: ברוב המקרים אומרים לך להכליל ולהשאיר את זה למקרה שיבוא.

אפרת חקאק: נחזור לשאלה של כדין ואם להציע עוד דוגמאות בדיון הבא.

אפרת חקאק: התיקון הבא מתייחס לסעיף 11טז.

אפרת חקאק: הוא מדבר על שימוש באמצעי זיהוי לצורך מחקר.

אפרת חקאק: ממה שהבנתי מהפרוטוקולים של הדיונים הקודמים זאת הייתה טעות.

אפרת חקאק: הוועדה המסדרת הייתה אמורה לאשר מחקר לגבי די.

אפרת חקאק: אן.

אפרת חקאק: איי.

אפרת חקאק: כשכתבו את הסעיף זה קצת התבלבל.

אפרת חקאק: אנחנו מסדירים את העניין כך שלצורך מחקר בטביעות אצבע ותצלומים המשטרה תוכל לאשר את המחקר, כשלעניין דגימות ביולוגיות האישור יהיה על ידי הוועדה המאשרת.

אפרת פינק: ההיגיון אומר שאם מבצעים מחקרים במאגרים רגישים צריך מישהו שיפקח על המחקר הזה.

אפרת פינק: אני לא יודעת מי הגורם המתאים.

אפרת פינק: לעניין הגנטי קבעו ועדה חיצונית שכוללת אנשי ציבור, אנשי אקדמיה וכו'.

אפרת פינק: גם המשטרה חברה שם.

אפרת פינק: נראה לי שגם לעניין טביעות אצבע וגם לעניין תצלומים צריך גורם נוסף שיאשר מחקרים מהסוג הזה.

אפרת פינק: אולי מי שמבין בזה יכול להציע מי זה יכול להיות.

דוד רותם: לא מעבירים פרטים מזהים.

אפרת פינק: עדיין נראה מתאים שיהיה מישהו מתחום האקדמיה או איזה שהוא גורם שיפקח.

אפרת פינק: מחקרים ביולוגיים ורפואיים עוברים ועדות שמאשרות, לא אותו אדם עצמו מאשר לגבי עצמו.

אפרת פינק: זה נראה מתאים שגם כאן.

אפרת פינק: .

דוד רותם: למה?

דוד רותם: כי זה מחקר מדעי?

אפרת פינק: יש בזה אלמנטים שעשויים לכלול זיהוי קבוצות אוכלוסין וכל מיני דברים שיש בהם מידע רגיש.

דוד רותם: איזה מידע רגיש כשאני מעביר טביעות אצבע לא מזוהות?

אפרת פינק: אפשר להגיד את אותו הדבר לגבי המידע הגנטי.

אלעזר כהנא: מחקר במידע גנטי יכול להיות מאוד בעייתי.

אלעזר כהנא: אפשר לקחת את אותם אתרים שהמשטרה משתמשת בהם ולזהות אם האדם ממוצא כזה או אחר.

אלעזר כהנא: זה מאוד רגיש.

אלעזר כהנא: בשביל זה צריך ועדה.

דוד רותם: במידע גנטי אפשר לשאול את הציבור מי מוכן להשתתף במחקר ואז לזהות שיש קרובי משפחה שלי.

דוד רותם: בטביעות אצבע זה לא עוזר.

דוד רותם: גם לא בצילומים.

אפרת פינק: בצילומים אני לא יודעת.

אפרת פינק: האמצעים משתכללים.

אפרת פינק: נראה מתאים שיהיה מישהו שיפקח על הדבר הזה.

אפרת פינק: אני עוד לא יודעת איך הדברים ישתכללו ואיזה מידע יהיה בתוך טביעות אצבע.

דוד רותם: את רוצה שיפקחו על המחקר?

אפרת פינק: כן.

דוד רותם: על כך שזה מחקר רציני?

אפרת פינק: על כך שזה מחקר נדרש, שהוא לא פוגע בפרטיות.

דוד רותם: איך הוא יכול לפגוע בפרטיות כשאני לא מעביר מידע?

אפרת פינק: אני לא יודעת איזה מידע אפשר להוציא מתוך הדברים האלה.

דוד רותם: גם אני לא יודע.

דוד רותם: אני לא דורש תנאים שאני לא יודע אותם.

דוד רותם: לפי אותו היגיון את יכולה לומר להפסיק לתת את המאגר למשטרה ולעשות את זה באוניברסיטה כך שיעמוד שם איזה פרופסור.

אפרת פינק: אני חושבת שהמשטרה מטפלת בצורה מאוד טובה בנושא של הפרטיות בהקשר הזה.

אפרת פינק: אין לי טענות אליהם.

אפרת פינק: נראה לי שאם המשטרה מחליטה על מחקר ואין אף אחד מעורב בעניין הזה זאת סיטואציה בעייתית.

אפרת פינק: לקחת מידע שאנשים נתנו לצורך הליכים פליליים ולנהל דרך זה מחקרים נראה לי משהו שצריך פיקוח.

לילה מרגלית: נוטלים את אמצעי הזיהוי האלה בכפייה מאנשים חשודים, נאשמים ומורשעים.

לילה מרגלית: השאלה אם זה לא מעורר שאלות אתיות לאפשר את המחקרים האלה.

לילה מרגלית: אני לא אומרת שבשום מקרה אסור לאפשר מחקרים כאלה, אבל השאלה אם לא נדרש איזה שהוא סוג של פיקוח כדי להתמודד עם השאלות האתיות האלו.

דוד רותם: איזה שאלות אתיות?

דוד רותם: מותר לעשות מחקר רק למטרות של חקירת עבירה, למניעת ביצוע עבירות, אימות או בירור נעדרים.

דוד רותם: זה רק לגבי מה שמופיע בסעיפים (1)-(4).

לילה מרגלית: לגבי דגימות ביולוגיות הדברים ברורים.

לילה מרגלית: לגבי טביעות אצבע אני לא יודעת איזה סוג של מחקרים נערכים ומה השאלות שיכולות להתעורר.

דוד רותם: איזה שאלות אתיות?

לילה מרגלית: שאלות של ניצול נתונים אישיים של אדם בניגוד לרצונו, כמו למשל שלא מבקשים ממנו הסכמה לפני שעושים שימוש בדגימה שהוא נתן בכפייה לצורך מחקר.

דוד רותם: מי יודע שזה הוא?

דוד רותם: זה בלי פרטים מזהים.

לילה מרגלית: השאלה באיזה סוג של מחקרים מדובר.

לילה מרגלית: האם נעשו כבר מחקרים בטביעות אצבעות?

לילה מרגלית: האם זה דבר שקורה?

אלעזר כהנא: עשינו פחות מחקרים ממה שחשבנו שנעשה.

אלעזר כהנא: אחד הדברים שאנחנו מציעים פה זה לצמצם.

אלעזר כהנא: עד היום אפשר היה להעביר לגוף ציבורי לצורך מחקר.

אלעזר כהנא: עכשיו אנחנו מבטלים את זה כיוון שאף גוף ציבורי לא ביקש לעשות מחקר.

אלעזר כהנא: מחקרים עולים כסף, מחקרים לוקחים זמן.

אלעזר כהנא: מחקרים עוברים את כל האישורים.

דוד רותם: אם תמצאו איזו שהיא בעייתיות.

דוד רותם: .

אפרת חקאק: אני הצעתי נוסח קצת שונה ממה שהיה בהצעת הממשלתית.

אפרת חקאק: בהצעה הממשלתית לא היה ברור לאן משתייך.

אפרת חקאק: .

רפי עציון: לפעמים המשטרה צריכה להסתייע בגוף אחר.

רפי עציון: המשטרה היא זאת שמנהלת את המחקר.

רפי עציון: זה דבר שמתאפשר לפי הנוסח הנוכחי.

רפי עציון: לפעמים היא צריכה להסתייע בגוף אחר לשם עריכת המחקר.

דוד רותם: מה זה גוף אחר?

גלי בן-אור: מומחים חיצוניים, כמו למשל מומחה לסטטיסטיקה.

אפרת חקאק: למה זה מצריך העברה?

אפרת חקאק: הם לא יכולים לעשות את זה במסגרת המחקר?

רפי עציון: אנחנו לא מדברים על העברה.

רפי עציון: חשבנו להציע משהו בסגנון שמשטרת ישראל רשאית להסתייע לצורך מחקר כאמור בגוף אחר אשר יאושר על ידי הוועדה המאשרת.

דוד רותם: אתם מכניסים את עצמכם לבעיות.

דוד רותם: פה קיימת בעיה אתית.

דוד רותם: אותו חוקר נכנס לבעיה אתית משום שהוא נכנס למחקר ומסייע במחקר של בדיקות שנלקחו בכפייה למטרות מסוימות.

דוד רותם: אני מציע לכם להתייעץ.

רפי עציון: עדיין המחקר הזה יתנהל על ידי המשטרה.

דוד רותם: אני מציע לכם שלפני שאנחנו מכניסים את התיקון תתייעצו עם המדענים באוניברסיטאות אם זה מקובל עליהם.

גלי בן-אור: עשינו מחקר השוואתי וראינו בחוקים במדינות אחרות שנעשים מחקרים על המאגרים האלה.

דוד רותם: באיזה מדינות?

גלי בן-אור: ארצות הברית.

גלי בן-אור: קנדה ומדינות אחרות באירופה מאפשרות עריכת מחקרים כאלה לצורך מטרות המאגר.

גלי בן-אור: נוסח החוק מאפשר היום העברה לגוף אחר.

גלי בן-אור: אנחנו מעדיפים שהמחקר ינוהל על ידי המשטרה, אך יאפשר לה להסתייע בגורמים חיצונים.

גלי בן-אור: ככל שקיימים מומחים לסטטיסטיקה שמשתפים פעולה בדברים האלה אפשר יהיה להסתייע בהם לצורך מחקר כזה.

גלי בן-אור: אנחנו מבקשים את אישור הוועדה המאשרת של אותו גורם.

דוד רותם: אם המשטרה עורכת את המחקר אין לכם בעיה.

אלעזר כהנא: אנחנו יכולים להיעזר בגופים בתוך המשטרה.

אלעזר כהנא: זה לא סותר את החוק.

דוד רותם: אתם לא מעבירים את המידע למישהו אחר.

אלעזר כהנא: אין כוונה להעביר מאגרי די.

אלעזר כהנא: אן.

אלעזר כהנא: איי לאוניברסיטה.

דוד רותם: אתם לא מעבירים את המאגר למישהו אחר שיעשה את המחקר.

דוד רותם: אתם לא מזמינים מחקר, אתם עושים את המחקר בעצמכם בסיוע של מישהו אחר.

דוד רותם: זה שונה לחלוטין.

אלעזר כהנא: הגישה לנתונים יכולה להיות אך ורק לשוטרים שהמפכ"ל הסמיך.

אלעזר כהנא: נוצר מצב שאני יכול להסתייע בו לצורך המחקר, אבל אסור לי לראות את הנתונים.

אלעזר כהנא: קשה לעשות מחקר בלי לראות את הנתונים.

אלעזר כהנא: לפעמים הוא עובד משטרה אבל לא שוטר.

אלעזר כהנא: שם יש לנו את הבעיה.

אלעזר כהנא: בין כה וכה הכל נעשה בתוך המשטרה ועל ידי המשטרה.

אפרת חקאק: התיקון הבא הוא הוספת 11טז1, שזה בעצם צמצום מה שקיים לגבי העברה לגוף ציבורי.

אפרת חקאק: היום העברה תהיה רק לצורך מטרות (1)-(4) ולא (5).

אפרת חקאק: צריך לכתוב במפורש שגוף ציבורי שקיבל את המידע לא יעשה בו שימוש אלא למטרה שלשמה נמסר לו המידע.

אפרת חקאק: אין היום גוף שנקבע בתקנות כגוף ציבורי.

אפרת פינק: אין צו.

דוד רותם: לפי ההגדרה אני רואה שרשויות התביעה, צבא הגנה לישראל, שירות הביטחון הכללי יכולים לדרוש מידע מהמאגר.

דוד רותם: מה הם יוכלו לדרוש?

אלעזר כהנא: יכול להיות מצ"ח שחוקרת עבירה.

דוד רותם: מה הם יעשו עם המידע?

דוד רותם: הם יודעים לטפל במידע הזה?

דוד רותם: אם אין להם את המומחים.

דוד רותם: .

אפרת פינק: זה לא אומר שהם יכולים לדרוש שתהיה השוואה, זאת אומרת לקבל את המידע אחרי השוואה?

אלעזר כהנא: את זה הם יכולים במסגרת הסתייעות במשטרה.

דוד רותם: אשירה, הם יכולים לעשות עם זה משהו בלעדייך?

אשירה זמיר: הם צריכים את העזרה שלי.

דוד רותם: הם לא מקבלים מידע מהמאגר.

אשירה זמיר: הם יכולים לבקש ממני אם הם בודקים מקרה שרק השב"כ מטפל בו.

אשירה זמיר: הם יכולים לשאול אותי אם יש את הדגימות של האנשים בתוך המאגר.

אשירה זמיר: האם מותר לי להגיד להם את זה או אסור לי להגיד להם את זה?

דוד רותם: הם לא רוצים את הדגימות.

אשירה זמיר: אם הייתי אומרת להם שיש לי את זה הם היו אומרים לי להביא להם את הפרופיל.

אלעזר כהנא: בתמונות פשוט לעשות שימוש.

אלעזר כהנא: תמונות זה החלק הפשוט.

דוד רותם: אני לא מדבר על תמונות.

מיה פרוינד: צה"ל יכול בחקירת מצ"ח שמתנהלת במכון לבקש מהמאגר פרופיל של חשוד מסוים שיעבירו לצורך בדיקה ספציפית של מקרה שמתנהל אצלנו.

אלעזר כהנא: למכון יש סעיף ספציפי.

דוד רותם: אתם מעבירים את המידע?

מיה פרוינד: את הפרופיל.

דוד רותם: זה תוצרים.

אשירה זמיר: זה תוצרים מזוהים.

אלעזר כהנא: לא נתקלנו בבעיות עד היום.

דוד רותם: מידע זה לא התוצרים, אלא..

אשירה זמיר: האם אני יכולה להגיד לו שהאדם הזה לפי הפרופיל הוא משה כהן והוא מתאים לבצע את העבירה הספציפית שדיברנו עליה.

אשירה זמיר: זה סוג של מידע שאני נותנת מהמאגר לצורך כל תיק חקירה אחר שמנוהל במשטרה.

דוד רותם: רציתי להבין אם הם רוצים את התוצאה, אם הם משתמשים בך כדי לפתור להם את הבעיה, או שהם יודעים לעשות את זה לבד.

דוד רותם: הבנתי שהם יודעים לעשות את זה לבד.

אפרת חקאק: האם אתם יודעים כמה פעמים עשיתם שימוש בסעיף 11טז(ב)?

אלעזר כהנא: תמונות זה הרבה יותר שגרתי.

אפרת חקאק: אני אנסח ב-11טז שלגבי העברה לרשות להגנה על עדים יהיה מדובר רק בתצלום.

גלי בן-אור: זה הנוסח הקיים ב-(ב), רק בניסוח אחר.

גלי בן-אור: זה מחריג את המסירה לצורך מחקר.

גלי בן-אור: זאת לא תוספת חדשה, זו הבהרה של הנוסח הקיים.

אפרת חקאק: הנושא הבא שלנו זה 11טז2.

אפרת חקאק: מדובר במסירת מידע מהמאגר למדינה אחרת.

אפרת חקאק: מדובר בכמה מקרים.

אפרת חקאק: זה או לפי החוק של עזרה משפטית, או לצורך אימות או בירור זהות של אדם או גופה במסגרת חקירה לפלילים, מניעה, סיכול עבירות וכו'.

אפרת חקאק: עו"ד יצחק בלום מהמחלקה הבינלאומית שאיתו דיברתי חושב שאין צורך בסעיף קטן (ב).

אפרת חקאק: מדובר במשהו שכלול בכל מקרה בסעיף קטן (א).

אפרת חקאק: מדובר בהעברת מידע לפי הסכם.

סיגל כספי: יושב אסיר בכלא בארץ ומסרב להזדהות.

סיגל כספי: מבקשים מאיתנו לשלוח טביעות אצבע למדינות מסוימות על מנת שאותן מדינות יריצו את זה במאגר שלהן ואפשר יהיה לזהות אותו, כמו למשל אלכסנדר סבדקביץ' שעצרנו אותו ברצח בבוסניה הרצגובינה.

סיגל כספי: מדינות שולחות שלא באמצעות עזרה משפטית אלא על בסיס יום יומי, על בסיס אינטרפול, אמנות, נציגי משטרה שמאומנים בשתי המדינות.

סיגל כספי: כל יום עושים השוואות.

סיגל כספי: אני לא מדברת על די.

סיגל כספי: אן.

סיגל כספי: איי.

סיגל כספי: זה נעשה באמצעות ערוצים אחרים ולא באמצעות עזרה משפטית.

סיגל כספי: החוק התווה בחוק הבסיסי שזה יהיה רק באמצעות עזרה משפטית.

סיגל כספי: זאת לא הדרך.

סיגל כספי: זאת הדרך במיעוט של המיעוט של המקרים, כאשר מדובר בבקשה ספציפית על חשוד ספציפי.

דוד רותם: איפה נקבעו הערוצים האחרים?

אלעזר כהנא: אחד הסעיפים בחוק המרשם הפלילי זה העברת המרשם הפלילי לאינטרפול.

דוד רותם: אני לא מדבר על מידע פלילי.

אלעזר כהנא: אין חוק שמסדיר את שיתוף הפעולה בין מדינות.

אלעזר כהנא: בהרבה פעמים מדובר בהסכמים בינינו ובין המדינות האחרות או כמו האינטרפול.

אלעזר כהנא: יש חוקי הסגרה.

אלעזר כהנא: אין הסדרה של העברת המידע.

אלעזר כהנא: העברת המידע מוסדרת באמצעות הסכמים בינלאומיים בין המדינות או באמצעות האינטרפול, שזה התווך הבינלאומי המרכזי לדו-שיח יום יומי בין משטרות בעולם.

לילה מרגלית: למה חוק העזרה המשפטית לא נותן מענה למקרים שקשורים להליכים פליליים?

אלעזר כהנא: מבקשים עזרה משפטית כאשר צריכים ראיה לבית משפט או כאשר אנחנו נדרשים להפעיל סמכות.

אלעזר כהנא: אם אני צריך לעשות האזנת סתר עבור מדינה אחרת ואני חייב ללכת לבית משפט זה רק באמצעות עזרה משפטית.

לילה מרגלית: בחוק עזרה משפטית יש סעיף על העברת מידע.

לילה מרגלית: יש פרוצדורה להעברת מידע לצורך קיום.

לילה מרגלית: .

אלעזר כהנא: יש מחלוקות לגבי העברת מידע לפי חוק עזרה משפטית.

אלעזר כהנא: יש כאלה שאומרים שגם היום אפשר להעביר מידע בין מדינות לפי חוק עזרה משפטית.

אלעזר כהנא: זאת גישה שמבחינת הפרשנות יכולה להיות טובה למידע רגיל, היא לא יכולה להיות טובה כשיש לי חוק ספציפי שאוסר עלי את העברת המידע.

לילה מרגלית: חוק עזרה משפטית קבע כבר מלכתחילה שאפשר להעביר מידע, השאלה מה הפרוצדורה.

לילה מרגלית: נראה שההצעה כרגע מבקשת לאפשר העברה גורפת יותר, לאו דווקא בקשר עם חקירה פרטנית ספציפית.

סיגל כספי: כשאת מבקשת לאתר עבריין נמלט, כמו בועז יונה או ליאור חן, זה לא נעשה באמצעות בקשה לעזרה משפטית.

סיגל כספי: זה לא הנוהג בחו"ל.

סיגל כספי: כך לא עובדים.

סיגל כספי: חוק העזרה המשפטית זה דבר מסוים.

סיגל כספי: כשאני רוצה לאתר עבריין נמלט שאני לא יודעת איפה הוא נמצא אני צריכה להעביר טביעות אצבע שלו.

סיגל כספי: אני לא מעבירה את זה באמצעות בקשה לעזרה משפטית.

סיגל כספי: זאת לא הדרך.

סיגל כספי: יש לנו את חוק ההסגרה, יש אמנות בינלאומיות, יש כל מיני דברים שהם לא עזרה משפטית.

סיגל כספי: במסגרת ההליך הפלילי אני לא מאתרת סתם מישהו שברח מאשתו.

לילה מרגלית: במסגרת המטרות הכלליות של המאגר.

אפרת חקאק: הגענו עד לסעיף 11טז2(2).

אפרת חקאק: אנחנו נמשיך משם בדיון הבא.

אפרת חקאק: מה שנשאר לנו זה העניין של נטילה באיו"ש, נטילה כדין ומאגר הנעדרים.

דוד רותם: תודה רבה, הישיבה נעולה.