ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 339, 2011-02-22 00:00

דוד אזולאי: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה.

דוד אזולאי: אני אבקש משני היוזמים שנמצאים פה להציג את הנושא, ואחר כך נחליט מה אנחנו עושים.

דוד אזולאי: דב חנין, בבקשה.

דב חנין: אדוני היו"ר, ההצעות שלי ושל חה"כ ניצן הורוביץ עוסקות באחת הסוגיות החשובות הנוגעות למשק המים שלנו.

דב חנין: מצוקת המים בישראל היא לא דבר חדש.

דב חנין: כולנו מכירים אותה.

דב חנין: חלק מרכזי בהתמודדות עם מצוקת המים זה מנגנונים שיאפשרו לנו חיסכון ויעילות בשימוש במים.

דב חנין: הצעות החוק עוסקות ב"מים אפורים" - מים שעברו שימוש מסוים בתוך המערכת שלנו, כאשר השימוש המסוים הזה מאפשר לנו לחזור ולהשתמש באותם המים, במתכונת המוצעת בחוק, שימוש נוסף.

דב חנין: אין שום סיבה, אדוני היו"ר, שנדיח את האסלות שלנו במי שתייה.

דב חנין: מדינה שסובלת ממצוקת מים לא יכולה להרשות לעצמה להשתמש במי שתייה באסלות השירותים.

דב חנין: זה בזבוז, זה חוסר אחריות, זו הפקרות, זה דבר שלא ייתכן במדינה שרוצה להעביר מסר של חיסכון במים.

דב חנין: לכן, הצעת החוק מציעה מנגנונים צנועים.

דב חנין: לקראת הדיון היום התנהלו הרבה מאוד מפגשים במסגרות פורמאליות ובמסגרות לא פורמאליות, כדי לקדם הבנות לקראת הדיון הזה.

דב חנין: בסופו של דבר, הצעת החוק מציעה מנגנונים מאוד צנועים ומאוד ראשוניים של קידום מים אפורים בישראל.

דב חנין: לאורך התהליך היו ספקות מסוימים מצד אנשים מסוימים במשרד הבריאות.

דב חנין: אני חייב לומר, לפי הבנתנו אין לאותם ספקות שום בסיס.

דב חנין: אנחנו משוכנעים שהמנגנונים בהצעות החוק האלה אין בהם שום סכנה לבריאות הציבור.

דב חנין: להפך.

דב חנין: הם בסופו של דבר מועילים לבריאות הציבור, מכיוון שהם מובילים לערך החשוב והחיוני הזה של חיסכון במים.

דב חנין: ברמה המעשית, אדוני, אני הייתי מציע, ראשית, לאחד את שתי הצעות החוק.

דב חנין: שנית, לסכם את הדיון היום בהחלטה שאנחנו מקדמים את הצעת החוק לקריאה ראשונה.

דב חנין: ישנם עוד נושאים שנצטרך להמשיך ולברר אותם, אבל ברמת ההכנה שהגענו אליה אין שום סיבה שלא נברר את הסוגיות, שאולי נותרו במחלוקת – ואני אומר אולי נותרו במחלוקת, כי אני לא עד הסוף משוכנע שבאמת יש פה מחלוקת אמיתית – לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: חה"כ הורוביץ, אחרי שתסביר את הצעת החוק שלך תאמר לי אם יש הבדלים משמעותיים בין שתי הצעות החוק.

ניצן הורוביץ: הצעות החוק דומות.

ניצן הורוביץ: יש הבדלים ביניהן, אבל אפשר לאחד את הצעות החוק ולדון בהן בנוסח משולב.

ניצן הורוביץ: בהזדמנות הזו צריך לומר תודה לעו"ד ורק קירו ולייעוץ המשפטי שקיימו כמה ישיבות הכנה בעניין בדיוק למטרה הזו.

ניצן הורוביץ: ורד מכירה את זה היטב.

ניצן הורוביץ: אני רוצה להגיד לוועדה, שאנחנו בארץ במצב בו מחירי המים מגיעים לשיאים חדשים.

ניצן הורוביץ: אי אפשר כל הזמן להשית את המחירים האלה על האזרח הישראלי, לשלוח יד לכיס של האזרח הישראלי מבלי לתת לו הזדמנות וכלים לחסוך במים בצורה הגיונית.

ניצן הורוביץ: הרעיון של מים אפורים, שימוש חוזר במי דלוחין, קיים במדינות רבות בעולם במשך שנים רבות.

ניצן הורוביץ: כאשר עושים אותו בצורה נכונה הוא לא רק מביא לחיסכון במים וחיסכון בכסף, אלא מביא גם לשמירה על הסביבה, כך שכל הצדדים יוצאים נשכרים.

ניצן הורוביץ: פה בישראל יש מספר חברות עסקיות-כלכליות שרוצות להיכנס, וכבר נכנסו לנושא של שימוש חוזר במי דלוחין.

ניצן הורוביץ: אלה חברות ישראליות.

ניצן הורוביץ: זה ענף, שיכול להעסיק מאות עובדים בישראל, ולפתוח פרק חדש וחשוב של עסקים בארץ.

ניצן הורוביץ: וגם את זה חשוב לנו מאוד לעודד.

ניצן הורוביץ: לא יכול להיות שחברות ישראליות יעסו פרויקטים של מים אפורים בחו"ל, ופה לא יתנו להן לעבוד בעניין הזה.

ניצן הורוביץ: עברנו דרך ארוכה עם הצעת החוק הזו.

ניצן הורוביץ: אנחנו באים לכאן אחרי תיאום ושיחות רבות עם משרדי הממשלה: משרד הפנים, משרד השיכון ורשות המים, כאשר בראשם משרד הבריאות, שאנחנו מאוד מעריכים את גישתו.

ניצן הורוביץ: היו שותפים להצעת החוק גם כל ארגוני הסביבה המובילים בישראל, וארגונים חברתיים, כי באמת מחירי המים הגיעו למצב בלתי נסבל עבור אזרחים רבים.

ניצן הורוביץ: עכשיו אני שמח שאנחנו עולים על נתיב החקיקה.

ניצן הורוביץ: אני מקווה, שזה ייעשה כמה שיותר מהר, כי הרכבת יצאה מהתחנה.

ניצן הורוביץ: עשרות אלפי אנשים בארץ, בהתיישבות, במגזר הפרטי, במגזר העסקי, עושים מערכות של מים אפורים בלי היתר.

ניצן הורוביץ: לפעמים עושים את זה לא טוב, כי לא נותנים להם את הכלים.

ניצן הורוביץ: המטרה שלנו כאן, היא לתת את הכלים כדי שיעשו את זה בצורה בטוחה, שלא יהיו בעיות בריאותיות, חלילה, ושיחסכו במים ובכסף.

דוד אזולאי: אני חושב שהחוק הזה, דווקא בימים אלו, היה צריך להיות ביוזמה ממשלתית ולא ביוזמה פרטית.

דוד אזולאי: כך ההיגיון אומר.

דוד אזולאי: לצערי הרב, חברי כנסת לקחו יוזמה מבורכת.

דוד אזולאי: עצם העובדה שגם אני שותף להצעת החוק הזו מעידה על חשיבות העניין.

דוד אזולאי: בימים שאנו זועקים למים וישנו ויכוח ציבורי קשה על מחירי המים במדינת ישראל, בצדק אמר חה"כ חנין שלא יעלה על הדעת שנשתמש במים לשתייה לצורך הדחת אסלה או שימושים אחרים.

דוד אזולאי: אנחנו נותנים את השירות הזה למדינות אחרות בעולם, ולכן לא יעלה על הדעת שדווקא אנחנו נהיה אלה שנפגר בעניין הזה ולא נעשה את זה לעצמנו.

דוד אזולאי: שמעתי שישנו ויכוח בין משרדי הממשלה השונים.

דוד אזולאי: לפני שאני אבקש לאחד את ההצעות, הייתי רוצה לשמוע את נציג משרד הפנים.

בני זלמנוביץ: אנחנו תומכים בהצעה שתואמה ביחד עם השלכה המשפטית של הוועדה.

בני זלמנוביץ: בהצעת החוק המקורית ראינו כל מיני בעיות.

בני זלמנוביץ: אנחנו חושבים, שהאחריות צריכה להיות בנושאים התכנוניים של משרד הפנים.

בני זלמנוביץ: משרד הבריאות צריך ליצור תקן שייכנס לתוך היתר הבנייה.

בני זלמנוביץ: אין לנו גם בעיה, שהפיקוח המתמשך על זה יהיה של משרד הבריאות.

בני זלמנוביץ: מבחינת ההיתר, אנחנו לא רוצים שיהיה מצב של ביקורת כפולה על ההיתר.

בני זלמנוביץ: מבחינת יידוע הציבור ושיתוף הציבור, ההיתר צריך להיעשות על ידי מוסדות התכנון.

בני זלמנוביץ: אם משרד הבריאות רוצה שיהיה תקן למערכות עצמן, אין לנו עם זה בעיה.

דוד אזולאי: בעצם למשרד הפנים אין התנגדות להצעת החוק הזו.

בני זלמנוביץ: לתיאום שנעשה.

דוד אזולאי: מבחינת

דוד אזולאי: כם אין בעיה, ובלבד שהנושא של התכנון יהיה מתואם ומסודר עם משרד הפנים.

בני זלמנוביץ: נכון.

בני זלמנוביץ: במהלך הדיונים הועלו כל מיני נושאים שצריכים להיות בתקנות ולא בהצעת החוק, אבל במסגרת התיאום הגענו להסכמה.

בני זלמנוביץ: אנחנו חושבים שההיתר צריך להיות באחריות משרד הפנים, ולא לעשות הליך של היתר כפול שיביא לאי ודאות וסרבול.

דוד אזולאי: נציג המשרד להגנת הסביבה, בבקשה.

אלון זסק: גם אנחנו היינו בסבב של ההתייעצויות הבין משרדיות.

אלון זסק: בסופו של דבר עמדת המשרד ועמדת השר היא, שאנחנו תומכים בחוק הזה.

אלון זסק: כמובן שצריכים לראות איך קובעים מגבלות כך שלא תיפגע הבריאות, אבל בסופו של דבר, מערכת התכנון והתקן שייכנס לנושא הזה – ואין ויכוח לגבי הצורך בתקן הזה ושמירה על בריאות הציבור - יבטיחו את הנושא הזה.

אלון זסק: בתקן הזה יושבים אנשי המקצוע של משרד הבריאות, של המשרד להגנת הסביבה, וכניסתו לתוקף והטמעתו בתוך החוק הזה יאפשרו שמירה על הסביבה ועל בריאות הציבור.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: נציג משרד הבריאות, בבקשה.

שלום גולדברג: אני אקדים ואגיד, שאני לא יודע מה עומד היום לדיון פה.

שלום גולדברג: מאז הוגשו הצעות החוק האלה בלבוש הראשוני שלהן, עברנו הרבה דיונים, הרבה הסכמות והרבה חילוקי דעות.

שלום גולדברג: כאן לא באו לידי ביטוי כל אותן הסכמות, כל אותם חילוקי דעות בתוך אותם דיונים פנימיים שכולכם שמעתם עליהם היום.

שלום גולדברג: אני אדבר על כמה נקודות מרכזיות.

שלום גולדברג: אני לא אכנס לכל הפרטים שהתעוררו במסגרת הדיונים האלה.

שלום גולדברג: הנושא הראשון הוא פיקוח משרד הבריאות על המתקנים, התחזוקה וההפעלה של אותם מתקנים.

שלום גולדברג: לנו כמשרד יש יכולת פיקוח ואכיפה על מוסדות ועסקים מסוגים מאוד מסוימים ומוגבלים.

שלום גולדברג: באותם מוסדות ועסקים בהם יש לנו את יכולת הפיקוח והאכיפה, אנחנו תומכים בהצעת החוק.

שלום גולדברג: באופן עקרוני, אנחנו חושבים שיש מקום להמשיך ולהתקדם עם הנושא הזה.

שלום גולדברג: לא כן הדבר כאשר אנחנו מתחילים לדבר על בתים פרטיים, מגורים, מקומות בהם אין לנו דריסת רגל, אין לנו את היכולת לאכוף ולפקח באופן חוקי.

שלום גולדברג: גם באופן פרקטי-מעשי, כמו כוח אדם, אין לנו את יכולת הפיקוח על הדברים האלה.

שלום גולדברג: נאמר פה שהתחשבו בסיכונים הבריאותיים.

שלום גולדברג: הדברים האלה מאוד חשובים לנו ולכולם.

שלום גולדברג: יש פה סיכון בריאותי.

שלום גולדברג: היינו מעדיפים שנהיה בפינלנד או נורבגיה, ויהיו לנו מי שתייה לכל הצרכים וכל השימושים.

דוד אזולאי: יש רצוי ויש מצוי.

שלום גולדברג: ברור לנו שהשימוש רק במי שתייה בבית הפרטי או במוסדות בכלל, מקטין את הסיכונים.

שלום גולדברג: אנחנו יודעים שיש פה סיכון, ואנחנו נכנסים לסיכון בראש צלול וידוע.

שלום גולדברג: אנחנו צריכים להתייחס לסיכונים האלה, ולנסות להתגבר עליהם.

שלום גולדברג: אם אני אסכם את מה שאמרתי עד עכשיו - יש פה הפרדה ברורה בין מוסדות, עסקים, גופים ברי פיקוח, שלגביהם אנחנו לא מתנגדים למהלך הזה, ובין גופים פרטיים עליהם אין לנו אפשרות פיקוח.

שלום גולדברג: אני לא יודע אם יש לנו בכלל אפשרות להתנגד, כי המערכת הזו אולי חוקית.

שלום גולדברג: אנחנו מתנגדים כנציגי בריאות הציבור, ולא כמי שיש להם סמכות חוקית להתנגד.

שלום גולדברג: אני רוצה להגיד משפט חשוב מאוד: זה לא רק שאנחנו מסכימים.

שלום גולדברג: בפועל, אנחנו מאשרים גם היום מתקנים כאלה.

שלום גולדברג: מוסדות מגישים לנו בקשה, אנחנו דנים, נותנים את התנאים, עושים את הפיקוח, והעסק יכול להתקדם ולהתקיים בתוך המערכת הקיימת היום.

שלום גולדברג: אם יעגנו את זה בצורה חוקית עם מגבלות נוספות, אנחנו רק נשמח.

שלום גולדברג: זה יעזור לנו בתוך המערכת עליה אנחנו מפקחים.

שלום גולדברג: העניין הוא, שאותם אלה שמגיעים אלינו מגיעים באופן וולונטרי מתוך רצון.

שלום גולדברג: יש פה סתירה בין שתי הצעות החוק.

שלום גולדברג: האחת אומרת לקבוע אפשרות של התקנת מערכות כאלה, והשנייה אומרת לחייב התקנת מערכות כאלה.

שלום גולדברג: יש הבדל גדול בין לקבוע אפשרות לבין לחייב.

שלום גולדברג: כאשר אנחנו נותנים אפשרות, מי שמגיש בקשה, מי שרוצה לעשות את הדברים האלה, מחויב ביחד איתנו למהלך.

שלום גולדברג: אם אנחנו מחייבים, אז יש אנשים שכופים עליהם, הדברים ייעשו בחוסר חשק, וכאשר הדברים נעשים בחוסר חשק יש בעיה.

שלום גולדברג: יש בעיה עם מערכות הנכפות על האזרחים לעשות את הדברים בלי רצון ובלי יכולת.

שלום גולדברג: זה עולה כסף.

שלום גולדברג: אמנם אנחנו כמשרד הבריאות לא מדברים על כסף ועל החיסכון הכספי של הדברים האלה, אבל צריך להיות ברור לכולם שהדברים האלה לא נעשים בחינם.

שלום גולדברג: בחינם אפשר לחבר את הצינור ממכונת הכביסה ישר לגינה.

שלום גולדברג: לא זאת המטרה.

שלום גולדברג: המטרה של הצעת החוק היא להכניס את הדברים לתקן ולמערכת מוסדרת, שמתוחזקת ומתופעלת, שעולה כסף להחזיק אותה.

דוד אזולאי: איפה אתם בכל היוזמה הברוכה הזו?

דוד אזולאי: למה אתם מחכים לחקיקה פרטית כדי להתקדם, ואחר כך יש לכם רעיונות וטענות?

שלום גולדברג: אמרתי, שהחוק הקיים היום, מבחינתנו, מאפשר את כל המהלך הזה.

שלום גולדברג: אין שום מניעה.

שלום גולדברג: אם מגיע אלינו בית מלון שרוצה להפעיל מערכת כזו, אנחנו מאשרים.

שלום גולדברג: מגיעים אלינו גם מקוואות וקנטרי קלאב.

שלום גולדברג: אנחנו יודעים איך לטפל במערכת הזו.

דוד אזולאי: למה לא להכניס את זה לסדר, כך שיהיה תקן מקובל?

דוד אזולאי: אני מסכים איתך שיש הבחנה בין לחייב ובין לאפשר.

דוד אזולאי: אני מסכים, שפה צריך לקבל החלטה.

דוד אזולאי: עם זאת, משהו צריך להיעשות.

דוד אזולאי: בינתיים אף אחד לא עשה שום דבר.

דוד אזולאי: לולא היוזמה הפרטית של חברי הכנסת, לא היה קורה כלום.

שלום גולדברג: אני לא לוקחת את הקרדיט מחברי הכנסת.

שלום גולדברג: חברי הכנסת לפעמים מובילים דברים.

דוד אזולאי: אני מעוניין שתיקח.

דוד אזולאי: אני מעוניין שהממשלה תיקח את הקרדיט מחברי הכנסת.

דוד אזולאי: אנחנו נברך על כך.

דוד אזולאי: אני מודיע לך, שלנו חברי הכנסת אין בעיה עם זה.

דוד אזולאי: הלוואי.

דוד אזולאי: זה מה שאנחנו רוצים.

דוד אזולאי: אני בטוח, שחקיקה ממשלתית היא יותר מאורגנת ויותר מסודרת.

דוד אזולאי: חקיקה פרטית היא לא כזאת.

דוד אזולאי: רק אחר כך היא מתחילה להיות כזאת.

שלום גולדברג: אני חוזר על מה שאמרתי: החקיקה שלנו היום מאפשרת את הדברים האלה.

שלום גולדברג: יש מהלך של מכון התקנים, של אותו תקן שנעשה במכון התקנים בשותפות איתנו.

שלום גולדברג: יש משהו שהוא חצי ממשלתי המייצר את התקן.

שלום גולדברג: אנחנו שמחים אם יהיו מתקנים מסודרים ומאושרים, שאפשר יהיה לאשר אותם בעתיד בצורה יותר קלה, כך שלא נצטרך לדון בכל מתקן ומתקן לחוד.

שלום גולדברג: אלה הדברים שאנחנו חושבים שאפשר ללכת עליהם.

שלום גולדברג: לעשות חוק שדוחף את האזרחים לעשות את הדברים האלה, זה לא בפילוסופיה שלנו.

דוד אזולאי: עו"ד דן כרמלי מאיגוד לשכות המסחר, בבקשה.

דן כרמלי: אדוני היו"ר, חברי הכנסת, בשם איגוד לשכות המסחר והחטיבה העסקית לטיפול ומחזור במים אפורים, אני רוצה לברך אתכם על היוזמה של חה"כ הורוביץ, חה"כ ד חנין ושלך אדוני יו"ר הוועדה, ועל הדבקות שלכם במטרה החשובה, שיש לה השפעות כלכליות, צרכניות, סביבתיות כבדות משקל.

דן כרמלי: היוזמה הזו מראה לציבור כולו, שהוועדה הזו חושבת לטווח ארוך, חושבת על תכנון משק המים של מדינת ישראל, לא על פתרון מיידי מהיום למחר אלא על פתרון לטווח ארוך אמיתי.

דן כרמלי: אנחנו נמצאים במהלכו של משבר מים גדול, שלא ייפתר בתקופה הקרובה.

דן כרמלי: אין שום הגיון שמדינה כמו מדינת ישראל, שאין לה משאבי מים משלה, שנסמכת על הגשם מדי שנה ושנה – ולמרות כל התפילות של כולנו, זה לא ממש מצליח לנו.

דוד אזולאי: זה לא שזה לא מצליח.

דוד אזולאי: על תקל ראש בתפילה.

דן כרמלי: אני מתפלל, אבל לי באופן אישי במבחן התוצאה כנראה עוד לא כל כך הצליח.

דוד אזולאי: אם היית מתפלל יחד איתי, הדברים אולי היו אחרת.

דן כרמלי: אני מוכן לחשוב על זה.

דוד אזולאי: לא רק התפילה שלי, גם שלך ואחרים.

דן כרמלי: אמרתי: התפילות של כולנו בעניין הזה.

דן כרמלי: אין שום הגיון שמדינת ישראל לא תנצל טכנולוגיות הקיימות בעולם כולו.

דן כרמלי: גם במדינות רוויות מים, כדוגמת המדינות שהציג חברי המהנדס ממשרד הבריאות, עושים שימוש בטכנולוגיות למחזור מים, גם בצורה של חובה חקיקתית בחלקן, בדירקטיבות מסוימות.

דן כרמלי: כלומר, יש תובנה כללית, גלובאלית, עולמית, שצריך לשמור על המשאב הזה, במיוחד בנושא הדחת אסלות.

דן כרמלי: הרי איפה ההיגיון בשימוש כזה, גם בבתים פרטיים?

דן כרמלי: על פי הצעת החוק של חה"כ הורוביץ – וזה נתון שידוע ומפורסם, גם על ידי רשות המים - הצריכה הביתית הממוצעת לאדם היא כ-160 ליטר מי שתייה ליום, כאשר 35% מהם משמשים להדחת אסלות.

דן כרמלי: היכן ההיגיון להשתמש במי שתייה?

דן כרמלי: שם אין שום בעיה בריאותית, אין שום חשיפה לילדים שמשתעשעים להם בגינות, שם אין שום בעיה אמיתית.

דן כרמלי: ראיתי שיושבת כאן נציגת צה"ל.

דן כרמלי: מדינת ישראל נמצאת לפני הקמה של עיר הבה"דים.

דן כרמלי: בעיר הבה"דים, על פי הודעת ראש הממשלה משנת 2007, בממוצע כל יום ישהו וישתמשו במתקני עיר הבה"דים, 24 שעות ביממה, 11,000 בני אדם: יתגוררו שם, ישרתו את המדינה ויעבדו שם.

דן כרמלי: אם ניקח את המספר הפשוט ולא נדבר על 160 ליטר ליום לאדם – כי אולי בגלל הקמפיינים האחרונים הציבור מתחיל לחסוך במים - אלא נלך על מספר קל של 100 ליטר ליום, שעל פי נתוני רשות המים הממוצע הוא 90-100 מטר קוב לאדם לשנה במים שפירים, 35% מזה רק בפרויקט של עיר הבה"דים שמדינת ישראל מקימה אנחנו מדברים על חיסכון של 330,000 מטר קוב מים שפירים בשנה.

דן כרמלי: זה רק בפרויקט ציבורי אחד – עיר הבה"דים.

דן כרמלי: האם לא הגיוני שמכאן תצא הקריאה למשרד הביטחון ולשר הביטחון, שעוד טרם חקיקת החוק כבר בפרויקט הזה יחייבו שימוש במערכות למחזור מים אפורים, ולו לצורכי הדחת אסלות?

דן כרמלי: אני רוצה לחזק את הדברים של חה"כ הורוביץ בעניין הגורמים העסקיים שפועלים.

דן כרמלי: הטכנולוגיות הן לא טכנולוגיות שנמצאות רק בחו"ל.

דן כרמלי: יש טכנולוגיות מקומיות.

דן כרמלי: יש עסקים במדינת ישראל, שיודעים להפעיל, להתקין ולהקים מערכות מאוד מעודכנות בדרישות הבריאות, גם הבינלאומיות וגם המקומיות.

דן כרמלי: יש פתרונות קלים כדי ליישם את הצעת החוק הזו.

דן כרמלי: היא ישימה, היא פשוטה, היא זולה, היא תביא ליצירה של 1,500 מקומות עבודה חדשים, שלא היו עד היום.

דן כרמלי: היא תעודד יצור טכנולוגיות ישראליות, ותעשיר את קופת המדינה בעניין הזה.

דן כרמלי: אדוני היו"ר, לא בכדי יש כאן פן רחב מאוד של חברי כנסת מכל הקשת הפוליטית, שמבינים שמדובר באינטרס לאומי חוצה מפלגות.

דן כרמלי: איגוד לשכות המסחר תומך בהצעות החוק.

דן כרמלי: נציגי החטיבה המקצועיים נמצאים כאן גם כן, והם יוכלו לתת גם תשובות מקצועיות לאדוני בהמשך הדיון.

דוד אזולאי: נציגי חטיבת הנהלת חטיבת טיפול/מחזור מים אפורים באיגוד לשכות המסחר, בבקשה.

פול שטיינר: אני יו"ר הוועדה.

פול שטיינר: אני פה עם חבריי.

פול שטיינר: כולנו מתחרים עסקיים, אבל מה שמאחד אותנו זו התמיכה שלנו בהמלצות משרד הבריאות לאיכות המים מוועדת הלפרין-אלוני משנת 2002.

פול שטיינר: כולנו מחויבים לזה.

פול שטיינר: אנחנו תומכים בחקיקה ומברכים על היוזמה הזו.

פול שטיינר: אנחנו גם מטפלים בנושא התקינה עם מכון התקנים.

פול שטיינר: אנחנו מנסים לקדם תקן, ואני מקווה שיעבור תקן ישראלי השנה במכון התקנים, המבוסס על תקינה בינלאומית בנושא הזה.

פול שטיינר: מדובר על תקנים מאוסטרליה, גרמניה וארצות הברית.

פול שטיינר: אנחנו לא מדברים על מדינות מפגרות.

פול שטיינר: אנחנו מדברים על תקנים מאוד מחמירים, שהבסיס שלהם הוא התקנים וההמלצות של משרד הבריאות לאיכות המים.

פול שטיינר: כולנו יודעים לספק מערכות המביאות את המים לרמת איכות, שהיא הרבה מעבר לדרישת משרד הבריאות, מעבר איכות מי שתייה בהרבה מדינות בעולם.

פול שטיינר: זה מאוד חשוב להבין.

פול שטיינר: זו הפסגה הטכנולוגית העולמית בעניין הזה.

פול שטיינר: אנחנו בעד איחוד הצעות החוק.

פול שטיינר: אנחנו בעד לחייב שימוש חוזר במים אפורים.

פול שטיינר: אנחנו מדברים על בצורת, אבל חשוב להבין שישראל היא בתהליך של מדבור.

פול שטיינר: מצוקת המים הולכת להחריף, ואנחנו חייבים למצוא פתרונות.

פול שטיינר: אנחנו לא נגד הטפלה.

פול שטיינר: הטפלה זה פתרון טוב, אבל כברירה אחרונה.

פול שטיינר: אפשר לעשות ניצול מיטבי של המים שישנם.

פול שטיינר: זה דבר נכון, וזה דבר חסכוני.

פול שטיינר: הטפלה זה תהליך מאוד לא ירוק.

פול שטיינר: מדובר בצריכת אנרגיה מטורפת.

פול שטיינר: אפשר להשתמש במים שישנם.

פול שטיינר: זה נכון שישראל היא מדינה מובילה בעולם בשימוש חוזר במי ביוב, אבל אפשר להשתמש במים גם שלוש פעמים.

פול שטיינר: כל המים יכולים להגיע למט"שים.

פול שטיינר: אם היינו עושים שימוש חוזר רק לשם הדחת אסלות, היינו חוסכים 40% מצריכה פרטית של ישראל במים.

פול שטיינר: זו כמות עצומה.

פול שטיינר: זה 70 ליטר לאדם ליום.

פול שטיינר: אנחנו בעד הדבר הזה.

פול שטיינר: אנחנו תומכים בעמדת משרד הפנים לגבי מניעת היתר כפול, תהליך של כפילות בכל הנוגע להיתרים.

פול שטיינר: אני רוצה להתייחס למה שאמר גולדברג ממשרד הבריאות בנוגע ליכולת אכיפה מוגבלת של משרד הבריאות.

פול שטיינר: זה דבר ברור, ולכן הקביעות היישומיות לגבי משטר בדיקות איכות וכו' חייבות להיות לפי התקן.

פול שטיינר: אין צורך לסבך את החקיקה בעניין הזה.

פול שטיינר: התקן יהיה ברור, ויבוסס על המלצות של משרד הבריאות.

פול שטיינר: צר לנו, שמשרד הבריאות לא רואה בנו בן ברית, כי אנחנו באמת תומכים בעמדות שלהם.

פול שטיינר: הפיראטיות בישראל משתוללת.

פול שטיינר: צריכים להבין, שהצרכן הישראלי רוצה לחסוך כסף.

פול שטיינר: המים נהיו יקרים, ואנשים מצביעים ברגליים ומתקינים מערכות.

פול שטיינר: אנחנו מעריכים שיש 10,000 מתקנים פיראטיים בארץ.

פול שטיינר: אין סכנה בשימוש חוזר במים אפורים, אבל חשוב לעשות את זה בצורה מסודרת.

פול שטיינר: חשוב שתהיה רגולציה בעניין הזה, ולכן חשוב מאוד שהחוק הזה יעבור.

דוד אזולאי: האם המתקנים האלה מיוצרים בארץ?

פול שטיינר: חלקם כן.

פול שטיינר: יש גם אלה המייבאים רכיבים ומרכיבים בארץ.

פול שטיינר: אני יודע גם על מערכות בפיתוח.

פול שטיינר: צריך להבין, שעד שאין בהירות בעניין הרגולציה, יש הרבה מאוד מחסומים להשקעות בתחום הזה.

פול שטיינר: אנחנו מעריכים שאם יהיה יישום מלא, אפשר יהיה ליצור 1,500 מקומות עבודה בארץ.

פול שטיינר: בנוסף, אפשר ליצור ענף שגם מייצא בעשרות מיליוני דולר.

דוד אזולאי: מה העלות של מתקן כזה לבית פרטי?

פול שטיינר: יש מתקנים שונים.

פול שטיינר: זה יכול להיות עשרות אלפי שקלים, אבל יש מתקנים פשוטים יותר.

פול שטיינר: אין ספק, שאם החוק הזה יעבור, הטכנולוגיה תהיה ביישום יותר נרחב, העלויות ירדו ואפשר יהיה להגיע לתקופת החזר לצרכן הפרטי, יותר קצר ויותר הגיוני.

פול שטיינר: אנחנו היינו רוצים להיות במצב בו ממשלת ישראל תעודד התקנת מערכות כאלה בסבסוד, במקום להשקיע במערכות הטפלה.

דוד אזולאי: אתה יכול להיות רגוע.

דוד אזולאי: ממשלת ישראל משקיעה לא בזה ולא בזה.

דוד אזולאי: נציג משרד הבריאות, דוד ויינברג, בבקשה.

דוד ויינברג: אני רוצה להוסיף כמה דברים כלליים, שחלקם בתחום אחריות משרדנו וחלקם אנו מרגישים צורך להשלים אותם כרקע.

דוד ויינברג: קודם כל, כפי שנאמר כאן, מדינת ישראל מובילה בעולם בהשבה.

דוד ויינברג: כ-80% מהשפכים בישראל ממוחזרים להשקיה חקלאית.

דוד ויינברג: זה נתון שחייבים לקחת בחשבון.

דוד ויינברג: הפחתה של כמויות השפכים האלה תהיה לה השפעה על כמות המים המגיעה לחקלאות.

דוד ויינברג: כפי שצוין כאן, עלותם של מתקנים לטיפול ברמה שמשרד הבריאות מבקש היא גבוהה.

דוד ויינברג: בעצם, לא יהיה בכך חיסכון לציבור, כי ההקמה וההפעלה הן יקרות.

דוד ויינברג: כאשר אנחנו נחייב את הציבור להקים מתקנים כאלה ולתחזק אותם, יכול להיות שזו תהיה גזירה שהציבור לא יוכל לעמוד בה.

דוד ויינברג: אני חושב, שכדאי שתיעשה בדיקה כלכלית לגבי ההשפעה של החובה להקים את המתקנים האלה.

דוד ויינברג: זה נתון חשוב.

דוד ויינברג: חשוב לזכור, שמחקרים בארץ ובעולם, וכן בדיקות של משרד הבריאות, הראו שמים אפורים מכילים ריכוז גבוה של מיקרו-אורגניזמים ופטוגנים.

דוד ויינברג: אם הדבר הזה ייעשה בבתים פרטיים, מספיק שמישהו אחד יעשה חיבור צולב בין מערכת כזו למערכת מי שתייה והמים יחדרו למי שתייה.

דב חנין: אדוני, אני מאוד מעריך אותך ברמה המקצועית, אבל אם היית בדיון של הכנסת כאשר הציעו להתקין במדינת ישראל שקעים של חשמל, היית שואל מה יקרה אם במקרה אדם יכניס את העט שלו לתוך השקע.

דב חנין: אנחנו כמובן צריכים למנוע שהמים האלה יגיעו למי השתייה, ולכן זה מחובר לאסלת השירותים.

דב חנין: אני לא שמעתי על כל כך הרבה אנשים ששותים מים מאסלת השירותים.

דוד ויינברג: אני בטוח שאנשים לא שותים מאסלת השירותים, אבל בכל שנה בישראל יש עשרות מקרים של חיבורים צולבים.

דוד ויינברג: הדברים האלה לעיתים מגיעים לחדשות, ולעיתים לא.

דוד ויינברג: החל מדלק וחומרי הדברה.

דוד אזולאי: סולר כבר הגיע לצנרת מים.

דוד אזולאי: ההערה היא במקומה.

דוד ויינברג: הדברים האלה מתגלים.

דוד ויינברג: חיבורים צולבים מתרחשים.

דוד ויינברג: אנשים עושים טעויות ומחברים בין המערכות.

דוד ויינברג: כאשר שיחברו מערכת של מים אפורים, צפוי שתהיה תחלואה רבה מאוד בקרב הציבור.

דוד ויינברג: חלק מהמיקרו אורגניזמים האלה גורמים למחלות קשות מאוד, וצריך לדעת על זה.

פול שטיינר: התקן הבינלאומי מחייב התקנה בצנרת סגולה.

פול שטיינר: זה גם מה שיהיה בתקן הישראלי, כך שאי אפשר להתבלבל בעניין הזה.

פול שטיינר: ההערה הזו לא ריאלית.

דוד ויינברג: כפי שנאמר, אנחנו כבר היום מאשרים מתקנים כאלה.

דוד ויינברג: במגעים שלנו עם יוזמי החוק, הסברנו שלנו חשוב לעשות בקרה על התוכניות להקמה ועל ההפעלה.

דוד ויינברג: בנוסף, רצוי שהחוק יסדיר את המצב הקיים היום, המצב הפיראטי, כדי שיקימו רק מתקנים שיש להם תקן ושאנחנו מאשרים אותם.

דוד אזולאי: טל מהלשכה המשפטית של רשות המים, בבקשה.

טל שביב: אדוני, רשות המים לא התנגדה להצעת החוק.

טל שביב: הסכמנו להצעת החוק בכפוף לכמה הסתייגויות.

טל שביב: אני מתחברת למה שדוד אמר:

טל שביב: אסור לשכוח שמדינת ישראל השקיעה מיליארדי שקלים בהקמת מפעלי השבה בכל רחבי מדינת ישראל, והשקיעה בשדרוג של מכוני טיהור שפכים ברמה שלישונית, על מנת שבאמת נוכל להשיב את המים האלה לחקלאות, כדי שהחקלאים יוכלו להשתמש במים האלה ולהמיר את זה במים שפירים.

טל שביב: כך שלבוא ולומר שאין מערכות השבה, זה לא נכון.

קריאה: לשימוש פרטי של בתי אביב.

דוד ויינברג: ולגינון ציבורי.

טל שביב: אבל המדינה השקיעה מיליארדי שקלים, על מנת לתת פתרון כדי שהמים האלה לא ילכו לאיבוד.

טל שביב: לבוא ולהגיד שהמדינה לא עשתה כלום לאורך שנים, זה לא מדויק.

טל שביב: לגבי צרכנים, צריך לראות האם זה באמת חוסך עלויות להתקין מתקן על הגג ששווה עשרות אלפי שקלים.

טל שביב: אני לא יודעת מהי העלות של התחזוקה השוטפת של זה, ובאמת צריך לעשות הערכה כלכלית.

טל שביב: אני חושבת, שצריך לאפשר את זה לצרכנים, ולא לחייב אותם.

טל שביב: זה משהו שצריך לבוא לידי ביטוי בהצעת החוק.

טל שביב: מעבר לזה, אנחנו לא מדברים רק על אסלות.

טל שביב: אנחנו מדברים גם על השקיה של גינות בנסיבות מסוימות.

טל שביב: אסור לשכוח, שהשקיה בקונסטלציה מסוימת חודרת גם למי התהום, ואז צריך גם את המעורבות של רשות המים, שהיא מופקדת על שמירה של מקורות המים ומניעה, ביחד עם המשרד להגנת הסביבה.

טל שביב: כל אלה היבטים שצריכים לשים לב אליהם בחוק.

טל שביב: נכון שמדובר פה הרבה בהיבטים תכנוניים של משרד הפנים, אבל יש המון ממשקים של רשות המים, של המשרד להגנת הסביבה, של משרד הבריאות, שצריך להתייחס אליהם.

טל שביב: אמנם השר מופקד על התקנות וההוראות של החוק, אבל צריך לזכור שיש כאן היבטים של מים.

טל שביב: יש פה היבטים של השבה, יש פה היבטים של בריאות, ואלה היבטים שצריכים לבוא לידי ביטוי בחוק הזה, בהתקנה של תקנות.

טל שביב: אני לא מדברת על סטטוטוריקה.

טל שביב: כך גם לגבי יכולת האכיפה.

טל שביב: במפעלי השבה אני יכולה לאכוף על 30-60 מתקנים, אבל כאשר אני צריכה להיכנס לביתם של אנשים או לבניינים ציבוריים, האכיפה היא יותר קשה.

דוד אזולאי: זה צריך להיעשות לפני כן.

ניצן הורוביץ: מה יש לך כרשות המים בתוך הבתים?

ניצן הורוביץ: האם את נכנסת לבתים של אנשים כאשר מדובר במים רגילים?

טל שביב: אני לא נכנסת, אבל ייכנסו ממשרד הבריאות.

ניצן הורוביץ: זה לא קשור אליכם.

טל שביב: אני מעלה כאן את היבט האכיפה.

טל שביב: האכיפה כאן תהיה מאוד קשה, ואני לא יודעת אם היא ישימה.

ניצן הורוביץ: אבל זו לא בעיה שלך.

טל שביב: זו לא בעיה שלי, אבל אני מעלה את הנקודה הזו.

דוד אזולאי: נציג משרד החקלאות, בבקשה.

איזנקוט: אני רוצה להעלות כמה נקודות שהעלות פה.

איזנקוט: הנקודה האחת היא: תזכרו שיש פה שינוי ייעוד של מים ולא חיסכון של מים.

איזנקוט: לוקחים את המים שהיו מיועדים לחקלאות ומעבירים אותם לשטיפה של אסלות.

דב חנין: לא.

דב חנין: המים יעברו דרך האסלות לביוב.

ניצן הורוביץ: אתה תקבל את המים מהביוב.

ניצן הורוביץ: לא ירד טיפת ביוב ממה שאתה צריך לחקלאות.

ניצן הורוביץ: טיפת ביוב לא תחסר לך, גם אם יהיו מים אפורים מלא בכל בתי הארץ.

ניצן הורוביץ: שפע של ביוב יזרום דרך המט"שים לחקלאות.

יעקב לב: מקצועית זה לא נכון.

יעקב לב: ברגע שאתה מוריד מים אפורים, עולה ריכוזיות של מי קולחין.

יעקב לב: אתה מקבל קולחין אחרים שלא תוכל להשתמש בהם בחקלאות.

קריאה: כאשר המים מושבים לאסלה, זה לא נכון.

יעקב לב: זה בריכוז אחר לגמרי.

איזנקוט: אם כמות הביוב תצא באותה כמות, המשמעות היא שאין חיסכון לצרכן.

איזנקוט: כלומר, כמות המים שישתמש הצרכן הביתי מן הסתם תרד.

איזנקוט: אני אתאר מה היה המצב בחקלאות הישראלית בישראל 2011 לו היה פה השינוי.

איזנקוט: אני לוקח רק פחות מ-50% מהמים האפורים, כי המים ממוחזרים לאסלה ומגיעים למי קולחין.

איזנקוט: זה סדר של 50,000,000 קוב מים של הפחתה בכמות מי קולחין שיגיעו לחקלאות.

איזנקוט: מדובר ב-100,000 דונם שמיבשים בישראל כתוצאה מחוסר מים.

ניצן הורוביץ: קח את המים שמט"ש הרצליה, מים באיכות שלישונית, שופך לים התיכון, ותשתמש בהם ואל תפיל את זה על המים האפורים.

איזנקוט: מדובר ב-450,000,000 קוב מים ממי הקולחין בישראל שמגיעים לחקלאות, כאשר סך כל השימוש במים הביתיים הוא 720,000,000 קוב מים לצריכה ביתית.

איזנקוט: כלומר, מגיע לקולחין היום 60%.

איזנקוט: המצב האידיאלי הוא 70%.

איזנקוט: אם תרצה, אני אתייחס לשנת 2020.

דב חנין: הרציונאל של אדוני הוא כל כך מדאיג אותי.

דב חנין: אתה בעצם אומר שמבחינת משרד החקלאות עדיף שצרכני ישראל יבזבזו מים, כי אז הביוב שלנו יהיה עשיר במים ונוכל להשקות.

דב חנין: גם משרד החקלאות צריך להחליף דיסקט.

דב חנין: כולנו צריכים להחליף דיסקט: הצרכנים בבית צריכים לחסוך במים.

דב חנין: חה"כ הורוביץ אמר, שיש היום כל כך הרבה בזבוז מים.

דב חנין: השפד"ן בחורף מזרים מים לים.

דב חנין: מי הגשמים של תל אביב נכנסים למערכת הביוב.

דב חנין: בוא נטפל איפה שצריך.

איזנקוט: בשנת 2011 הקצאות המים לחקלאות והמים השפירים ילכו וירדו, ואני מקווה שלא יגיעו ל-350,000,000.

איזנקוט: אני רוצה להזכיר, ש-550,000,000 נקבע כמנת ברזל.

איזנקוט: מי הקולחין, בסיטואציה של היום, היו יורדים בעוד 50,000,000.

איזנקוט: כלומר, זה מעבר ל-100,000 דונם שלא היו מושקים.

איזנקוט: דובר פה קודם על מדבור.

איזנקוט: אם אתם רוצים שסוג אחר של מים יגיע לחקלאות, זו אופרה אחרת.

איזנקוט: התוצאה השנייה הקיימת ממחזור מים של אסלות – בצריכה הביתית מעבירים את המים האפורים לאסלה, ואחר כך ממחזרים את זה לחקלאות.

איזנקוט: המליחות של המים הולכת ועולה.

איזנקוט: האיכות של המים לחקלאות תלך ותיפגע.

איזנקוט: אם את כל הנושא של חקלאות בת קיימא נבוא ונקיים על איכות מים נחותה, נפגע בעתיד החקלאי.

איזנקוט: בנוסף, תיקחו בחשבון את הפגיעה בייצור החקלאי.

איזנקוט: אפשר לבוא ולהגיד: בעוד 10 שנים נייצר יותר מי הטפלה.

איזנקוט: סל הגידול יהיה אחר.

איזנקוט: תיעלם הכותנה.

איזנקוט: כדי לייצר קילוגרם חיטה צריך קוב מים.

איזנקוט: היום מדובר על עלייה במחיר הלחם.

איזנקוט: מדובר על 1,30 ₪.

איזנקוט: כלומר, לא כדאי להשקות במי קולחין.

איזנקוט: אנחנו נעיף מהשוק גידולים של כמעט 100,000.

דב חנין: אני אומר לך מה יקרה בפועל.

דב חנין: ישראל היא אחת המקומות הקדמיים בעולם בנושא של השקיה.

דב חנין: עם זאת, גם לנו בנושא של השקיה יש מרחב מאוד גדול להתפתח ולבצע רציונאליזציה של המערכת.

דב חנין: לכן, ככל שיהיו אילוצים כאלה המערכת תהיה יותר רציונאלית, נמנע בזבוזי מים, נשדרג את מערכות ההשקיה שלנו, כך שבאמת נשקה כאשר צריך ולא נשקה בעודפים.

דב חנין: אדוני יודע בדיוק על מה אני מדבר.

דב חנין: אנחנו נבנה מערכת יותר הגיונית.

דב חנין: זה מה שאנחנו צריכים לעשות, כי אנחנו מדינה על סף מדבר, מדינה שנמצאת במצב מסוכן ובעייתי.

דב חנין: זה צריך להתחיל בבית ולהמשיך בחקלאות.

דב חנין: כולנו צריכים להתנהל אחרת.

ניצן הורוביץ: הרי אתה יודע יותר ממני, שלאורך השנים, כאשר עברו ממים שפירים למים מושבים, היתה התנגדות גדולה.

ניצן הורוביץ: היום אתם מתברכים באחוז השבה מהגבוהים בעולם.

ניצן הורוביץ: האם זה בא בקלות?

ניצן הורוביץ: האם החקלאים אז קיבלו את זה, הסכימו לזה?

ניצן הורוביץ: איפה?

ניצן הורוביץ: היו מאבקים, לחצו ולבסוף הגענו לעניין הזה.

ניצן הורוביץ: אנחנו ממשיכים להתקדם באותו נתיב.

ניצן הורוביץ: את הנימוקים שאתה מעלה היום העלו לפני 10-20 שנה, ועברנו את זה.

ניצן הורוביץ: גם את זה נעבור, כי חייבים ללכת בנתיב הזה.

ניצן הורוביץ: אתה יודע שאין ברירה.

ניצן הורוביץ: הלוואי והיו מים שפירים ולא היינו צריכים לעשות השבה בכלל, והיינו משקים את השדות במים שפירים רגילים ולא במי ביוב מושבים.

ניצן הורוביץ: אבל אין.

איזנקוט: בהחלט.

איזנקוט: היום בשנת 2011 אנחנו נמצאים במקום אחר, וכמעט 50% ממי ההשקיה הם מים מושבים.

איזנקוט: אם יהיה חיסכון לצרכן הביתי והוא יפחית יהיו לכך הצדקות כלכליות אחרות, אבל לא חיסכון של מים ברמה הלאומית.

איזנקוט: המשמעות של החקלאות בשנת 2011, עם הידע שיש לנו, היא 100,000 דונם פחות.

איזנקוט: בשנת 2020 מדובר על סך הכל מי קולחין של 700,000,000.

איזנקוט: מרב המים לחלאות הם המים האלה.

איזנקוט: תחשבו אז מה יהיה הקיצוץ העתידי.

איזנקוט: זה לא יהיה 50,000,000, אלא 100,000,000, ואז אחוז השטח החקלאי שנייבש אותו יהיה הרבה יותר גדול.

איזנקוט: זה המחיר.

איזנקוט: התוצאה של זה היא עלייה במחיר המזון.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: רינת לוי-מוסקוביץ, נציגת צה"ל.

רינת לוי- מוסקוביץ: צה"ל כמובן תומך בהצעת החוק.

רינת לוי- מוסקוביץ: אנחנו חושבים, שיש כאן שילוב של רציונאל סביבת מבורך יחד עם חסכון משאבי.

רינת לוי- מוסקוביץ: צה"ל כמובן עושה שימוש בכמות אדירה של מים, ויש כאן יכולת לחסוך.

רינת לוי- מוסקוביץ: הזכירו כאן את עיר הבה"דים.

רינת לוי- מוסקוביץ: יש גם פרויקטים לאומיים אחרים של בינוי, כמו גדר ביטחון בדרום הארץ ופרויקטים אחרים, ואנחנו חושבים שמבחינת השימוש אפשר יהיה להוביל את המים, ככל שזה יתאפשר לפי הצעת החוק.

רינת לוי- מוסקוביץ: אני אומרת את זה, מאחר והצעות החוק שמונחות כאן שונות מהנוסח שעליו התקיימו ישיבות ולגביו גם הערנו הערות.

רינת לוי- מוסקוביץ: למערכת הביטחון יש צרכים ספציפיים, כמו גם מקומות ספציפיים, כמו מקלחות של חיילים, שנכון להיום לא נכנסות לגדר החוק ואנחנו דווקא כן נרצה להכניס אותן על מנת לחסוך עוד יותר במים.

רינת לוי- מוסקוביץ: לעומת זאת, יש גם שימושים שנעשים באופן ספציפי במערכת הביטחון, כמו שטיפת כלי רכב, הזנת מכונות קירור, כיבוי אש וכו', שאנחנו נבקש שישקלו אחד לאחד באופן פרטני, על מנת שיבחנו האם באמת יש חשש בריאותי שעשוי להסיר את האפשרות הזו או שמא אפשר להתיר אותה על מנת לחסוך.

רינת לוי- מוסקוביץ: לכן, אני סבורה שחשוב לשוב לעבודת המטה שכבר התבצעה, וחבל לבזבז את אותן שעות יקרות שכבר נעשה בהן ניסיון לגשר על הפערים, על מנת לתמוך ולקדם את הצעת החוק.

דוד אזולאי: תודה רבה.

דוד אזולאי: שרית כספי, נציגת אדם, טבע ודין, בבקשה.

שרית כספי-אורון: אנחנו מודים על קיום הדיון.

שרית כספי-אורון: אנחנו בעד הצעות החוק, על מנת לאפשר את השימוש החוזר במים אפורים באופן חוקי.

שרית כספי-אורון: עם אוכלוסייה הולכת וגדלה במדינת ישראל והידלדלות במשאבי מים, המדינה צריכה לאחוז בשתי ידיים בכל כלי אפשרי לחיסכון במים.

שרית כספי-אורון: שימוש חוזר במים אפורים בתחום הביתי הוא כלי החיסכון העיקרי שיש למגזר הביתי.

שרית כספי-אורון: כמו שנאמר פה, מדובר בשליש מצריכת המים שלנו.

שרית כספי-אורון: אני רוצה להתייחס לטענות שעלו פה על ידי משרד הבריאות, משרד החקלאות ורשות המים.

שרית כספי-אורון: העניין של החיבור הצולב בין מים שלא מיועדים לשתייה למערכת מים שמיועדת לשתייה – אכן יש סכנה, אבל המים האפורים הלא מטופלים, שם קיימות הסכנות הבריאותיות, זורמים בצנרת גרביטציונית, כמו ביוב, עד למטה למתקן הטיפול.

שרית כספי-אורון: מה שנמצא בצנרת לחץ, שאולי תהיה דומה לצנרת מים, אלה הם המים המטופלים שיהיו באיכות מאוד גבוהה, בהתאם לתקנות ובהתאם להסכמות שיש.

שרית כספי-אורון: לכן, אני לא חושבת שיש להתייחס פה לחיבור צולב בין מים אפורים גולמיים לבין מי שתייה, אלא אם כן יש את אותה סכנה היום עם מי הביוב שלנו.

שרית כספי-אורון: השקיה חקלאית – השקיה חקלאית היא בכמויות קבועות עכשיו, גם בהתאם לתוכנית אב של רשות המים.

שרית כספי-אורון: זה נכון גם לגבי כמות השפכים המיוצרים במדינת ישראל עם גידול אוכלוסיה.

שרית כספי-אורון: זה נכון שהריכוז של הביוב הגולמי הולך לעלות, אבל זו לא סיבה שלא לאפשר חיסכון במים.

שרית כספי-אורון: כמו שאמר חה"כ חנין, אתם לא מצפים מאיתנו לעשות עכשיו מקלחת בת חצי שעה בכל יום על מנת להגדיל את כמות המים לחקלאות.

שרית כספי-אורון: אצלי ביישוב זה לא היה משנה, כי זה הולך למט"ש איילון וזורם לנחל איילון.

שרית כספי-אורון: מה שמוסכם במסגרת החוקים האלה זה קודם כל תו תקן המוסכם על ידי משרד הבריאות, אחר כך היתר בניה המכניס לחשבון את תו התקן, אחר כך תקנות על איכות המים האפורים המטופלים, אחר כך ביקורת של פעם בחצי שנה או שנה, פיקוח ואכיפה.

שרית כספי-אורון: יש כל כך הרבה כלים לדאוג לבריאות הציבור ואיכות הסביבה, שהם חשובים ואנו בעדם.

שרית כספי-אורון: כלומר, יש אפשרות לטפל בכל החששות.

שרית כספי-אורון: בנוסף, אנחנו יודעים שיש הסכמות בין המשרדים, להוציא מהחוק את החובה להתקין מערכת נפרדת למים אפורים במגזר הביתי.

שרית כספי-אורון: אנחנו יכולים להבין, שרצוי להתחיל באופן הדרגתי, בתחום המוכר לאכיפה – בעסקים טעוני רישוי ובמגזר הציבורי.

שרית כספי-אורון: אפשר גם להתחיל את ההיתרים במגזר הזה, וללמוד מהתחום הזה.

שרית כספי-אורון: בנוסף, יש לדרוש מכל הבניה החדשה צנרת כפולה, הכנה של מערכות.

שרית כספי-אורון: בכל שנה נבנות במדינת ישראל עשרות אלפי יחידות מגורים, וחבל לפספס אותן.

שרית כספי-אורון: 50,000,000 קוב חיסכון הוא עתידי, זה בעוד 10-20 שנה אחרי שמתחילים לבנות את המערכות האלה.

שרית כספי-אורון: אנחנו מסתכלים על עידן בו מדינת ישראל בלי הכלי הזה, על מנת לענות לביקוש של אוכלוסיה שהולכת וגדלה, תצטרך לבנות מתקן הטפלה בכל שנה או בכל 3 שנים, מתקן הטפלה מהגדולים בעולם עם כל ההשלכות הסביבתיות של כך.

שרית כספי-אורון: חבל על זה.

שרית כספי-אורון: אנחנו צריכים אורך חיים מקיים, בהתאם להחלטות ממשלה שיהיו על פיתוח בר קיימא, ועל בסיס זה צריך לקיים את הצעות החוק האלה, ולהתחיל להפעיל את הכלי הכי חשוב הזה, עם הכי הרבה פוטנציאל לחיסכון במים.

דוד אזולאי: היועצת המשפטית של הוועדה, ורד, בבקשה.

ורד קירו-זילברמן: אני רוצה לסבר את האוזן, למרות שרוב היושבים פה מסביב לשולחן היו שותפים לתהליך.

ורד קירו-זילברמן: הלשכה המשפטית לקחה על עצמה את הארגון של הישיבות, ואכן התקיימו כמה וכמה ישיבות מאוד אינטנסיביות.

ורד קירו-זילברמן: אני חייבת לציין, שהיתה התקדמות יפה.

ורד קירו-זילברמן: הרבה דברים שנאמרו כאן נלקחו בחשבון.

ורד קירו-זילברמן: גם הנציגה של חה"כ הורוביץ היתה שותפה לתהליך.

ורד קירו-זילברמן: מבחינת המציעים יש נכונות ללכת מאוד בזהירות בכל מה שקשור להצעת החוק הזו.

ורד קירו-זילברמן: הסייגים מאוד ברורים ומאוד ידועים.

ורד קירו-זילברמן: יש נכונות לשתף את כולם.

ורד קירו-זילברמן: אני חייבת לציין, שנעשתה כברת דרך מאוד יפה בשיתוף פעולה של משרדי הממשלה.

ורד קירו-זילברמן: כל ההערות נלקחו בחשבון כבר במהלך הדיונים הפנימיים, כולל דברים שאמרו כרגע נציגי משרד הבריאות ונציגי רשות המים.

ורד קירו-זילברמן: לגבי העלויות - אנחנו מאוד צמצמנו את ההיקפים של אותם מתקנים שיחויבו בהתקנת מערכות כאלה.

ורד קירו-זילברמן: היתה גם דרישה של מערכת הביטחון שנענתה.

ורד קירו-זילברמן: אני לא רואה סיבה לחששות שעולים.

ורד קירו-זילברמן: הכל יקבל מענה.

שלום גולדברג: מבחינתנו, אין בעיה שעיר הבה"דים תשתמש במים עכורים.

דוד אזולאי: אני רוצה לסכם את הישיבה.

דוד אזולאי: הייתי רוצה היום לאחד את שתי הצעות החוק, ולהצביע עליהן לקריאה ראשונה.

דוד אזולאי: היות ולא מונח בפנינו הנוסח המוסכם, לא נעשה את זה.

דוד אזולאי: בהזדמנות הזו אני רוצה להודות לצוות המשפטי של הוועדה.

דוד אזולאי: ורד תמיד עושה עבודה טובה: מסכמת את הדברים, ומביאה את הכל מוכן לוועדה.

דוד אזולאי: היום נצביע על איחוד שתי ההצעות.

דוד אזולאי: בדיון הבא נביא הצעה מגובשת.

דוד אזולאי: אני מניח, שלא תהיה הסכמה של כולם, אבל נביא את מה שיש עליו הסכמות.

דוד אזולאי: על מה שאין הסכמות נשאיר להכנה לקריאה השנייה והשלישית.

דוד אזולאי: אנחנו נצטרך להצביע בישיבה הבאה לקריאה ראשונה, ולכן אני קורא לכל הנוגעים בדבר להתכנס סביב הצעת החוק הזו, ולנסות לשפר אותה כמה שיותר, על מנת שנוכל להעביר אותה בקריאה ראשונה.

דוד אזולאי: את מה שלא תהיה עליו הסכמה נשאיר לקריאה שנייה ושלישית.

דוד אזולאי: אני מעמיד להצבעה את איחוד שתי הצעות החוק:

דוד אזולאי: הצעת החוק של חה"כ דב חנין, שמספרה 1472, והצעת החוק של חה"כ הורוביץ, שמספרה 1558.

דוד אזולאי: מי בעד איחוד שתי ההצעות?

דוד אזולאי: ה צ ב ע ה בעד – 3 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה התקבלה אין נמנעים ואין מתנגדים, ולפיכך אני קובע שהוועדה מאחדת את שתי הצעות החוק הנ"ל.

דוד אזולאי: אני חוזר ומבקש, לישיבה הבאה להביא הצעת חוק אחת.

דוד אזולאי: אני מציע לכל הגורמים להעביר את ההערות כבר עכשיו ליועצת המשפטית, כדי שהן תכנסנה להצעות החוק.

דוד אזולאי: תודה רבה, הישיבה נעולה.