ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 76, 2011-01-11 10:00

מאיר שטרית: אני מתכבד לפתוח את הישיבה בנושא הערכות למניעת קריסת תשתיות התקשורת בשעת חירום.

מאיר שטרית: אני מברך את כל הבאים לדיון, הזמנו את כל הגופים הרלוונטיים לנושא וכמובן את אנשי משרד התקשורת, משרד הביטחון, משרד המדע והטכנולוגיה, משרד המסחר ותעשייה, משרד הפנים, המשרד לתשתיות לאומיות, המכון הגיאופיזי, המכון הגיאולוגי, את ועדת ההיגוי להערכות לטיפול ברעידת אדמה, המשרד לביטחון פנים, , משרד האוצר, משרד החוץ, חברת דואר ישראל, איגוד האינטרנט הישראלי, חברת בזק, פורום החברות הסלולר, חברת סלקום, חברת פרנטר, חברת פלאפון, חברת מירס , חברת מוטורולה, חברת נטויז’ן, מגן דוד אדום ומוזמנים נוספים.

מאיר שטרית: כל מי שיש לו יד ורגל בעניין הוזמן לדיון.

מאיר שטרית: אני מודה שהחלטתי לקיים את הדיון הזה לא בעקבות הסתכלות על מצבה של המדינה במצב חירום שמצריך ליזום דיון בנושא של התקשורת, אלא בעקבות התקלה שהייתה בחברת סלקום וקריסתה של מערכת "סלקום".

מאיר שטרית: לא רק מה שקרה בחברת סלקום אלא מה בכלל המצב במדינת ישראל בשעת החירום כשהתקשורת יכולה לקרוס.

מאיר שטרית: היום בעצם התקשורת היא מרכיב מאוד מרכזי של מדינה לתפקד.

מאיר שטרית: הרבה מאוד חלקים של מדינה עובדים על תקשורת.

מאיר שטרית: גם תקשורת דרך מחשבים, תקשורת סלולר וגם תקשורת קווית.

מאיר שטרית: הרבה מאוד דברים תלויים בתקשורת.

מאיר שטרית: השאלה מה קורה בשעת חירום אם המערכת לא עובדת, הכאוס יכול להיות מוחלט אם אין דרך להתקשר - היו דברים מעולם.

מאיר שטרית: מטרתה של הפגישה הזאת היא לבדוק ולשמוע את הגופים ואת האנשים הרלוונטיים לעניין, לבדוק האם מדינת ישראל ערוכה לשעת חירום כדי למנוע כאוס מוחלט של האוכלוסייה במצבי התקפה.

מאיר שטרית: פגיעה בתקשורת יכולה להיות כתוצאה של מלחמה, כתוצאה מאסון טבע – רעידת אדמה, תוצאה של תקלה טכנית ואפילו תוצאה של תקיפה חיצונית דרך מערכות האינטרנט - המערכות רגישות באותה מידה כמו דברים אחרים.

מאיר שטרית: בעולם קורים דברים כאלה.

מאיר שטרית: השאלה עד כמה מדינת ישראל ערוכה לכך והאם יש לנו תשובות ופתרונות למצבים האלה.

מאיר שטרית: קראתי את כל החומרים שקיבלתי מהגופים השונים, חלק הגיע רק הבוקר ואני לא מבין למה רק הבוקר, לצערי יש גם גופים שלא טרחו לענות למרכז המידע והמחקר של הכנסת.

מאיר שטרית: חשבתי שצריך לקיים דיון בנושא הזה ולבחון את הסוגיה הזאת, לשמוע אם יש פתרונות.

מאיר שטרית: נמצאים כאן אנשים מדיסציפלינות שונות כמובן שלכל אחד יש עמדה משלו.

מאיר שטרית: ברור לנו שהדבר הזה מחייב טיפול.

מאיר שטרית: אני מציע שהפעם נטפל מראש ולא אחרי השרפה.

מאיר שטרית: אני מציע שנטפל בסוגיה הזאת קודם אסון כדי שאחר כך לא נצטרך להקים ועדת חקירה ולהשקיע כסף.

מאיר שטרית: להתחיל לדון עכשיו במה שידוע מלכתחילה וממזמן.

מאיר שטרית: לדעתי תפקידה של הוועדה הזאת, מבחינתנו לפחות, זה להעיר ולהאיר את הממשלה כדי לפעול לפני שחלילה יקרה אסון וגם לבחון האם אכן אנחנו ערוכים והאם קיימת דרך לטפל בסוגיה של שעת חירום.

מאיר שטרית: לדעתי אחד השחקנים המרכזיים בסוגיה הזאת הוא משרד התקשורת שעל פי 'חוק בזק' שאומר שבמצבי חירום משרד התקשורת יכול להכריז ולהודיע על מצב חירום לחברת התקשורת הרלוונטית או לכל חברת תקשורת בכלל.

מאיר שטרית: באותו רגע הוא יכול גם להורות על ביצוע פעולות שהוא ימצא לנכון לתקופה של 48 שעות, משרד התקשורת יכול להאריך ל- 96 שעות ולאחר מכן הממשלה באישורה של ועדת הכלכלה של הכנסת יכולה להאריך בשבוע ימים את ההכרזה למצב חירום.

מאיר שטרית: כלומר למדינה יש אמצעים וכלים מאוד חזקים כדי להתמודד ולטפל בסוגית התקשורת.

מאיר שטרית: המצב הטוב ביותר שבשעת חירום יש משהו שפועל גם בלי להכריז שעת חירום.

מאיר שטרית: השאלה האם יש לנו את האופציה הזאת.

מאיר שטרית: מהרושם שלי מהחומר שהועבר אלי נראה לי שצריך לבחון ולבדוק.

מאיר שטרית: כשאני קורא את הניירות של הגופים הרלוונטיים אני מוצא שיש כמה בעיות לא פתורות ואני אומר את זה כבר מתחילת הדיון.

מאיר שטרית: הגופים שאמורים לטפל בנושא גם טוענים שאין להם תקציב לעשות את זה.

מאיר שטרית: גם גופי החירום שאמורים לטפל בעניין מדברים על כך שצריך לעשות דברים מאוד בסיסיים כמו להכין מפת תקשורת.

מאיר שטרית: יש גופי תקשורת ב'חוק הבזק' שהיום לא חלה עליהם ההנחיה של המשטרה ושל שירות בטחון כללי באבטחת מידע כי הם בכלל לא כלולים בחוק.

מאיר שטרית: הם לא נכללו בחוק כשעשו את 'חוק הבזק' למרות שהם היו קיימים, חברות הכבלים, חברות לווין כאמור לא מוזכרות בכלל בחוק.

מאיר שטרית: כלומר צריך לעשות שילוב של כל מערכות התקשורת ולדעת מבחינת הממשלה מי עושה מה, מתי, ומה קורה בשעת חירום, ומה צריך לעשות לפני שתהיה שעת חירום.

עדן בר טל: אדוני היושב ראש לפני שנדבר על תקלה קונקרטית דווקא חשיבות הדיון היום היא בהסתכלות הרחבה בנושא מעבר לתקלה הקונקרטית, למרות שתקלה היא טריגר לדיון ולמחשבה.

עדן בר טל: המחשבה והטיפול בנושא היו צריכים להיות לפני ולהיות אחרי.

עדן בר טל: אני אדגיש נקודה אחת ואני לא רוצה לפתח עליה את הדיון.

עדן בר טל: מצד אחד כל מי שיושב מסביב השולחן כמו עוד למעלה מתשעה מיליון צרכני סלולר בישראל, למרות שיש שבעה וחצי מיליון אזרחים במדינה, ועוד מיליונים רבים של לקוחות של תקשורת נייחת של אינטרנט וכדומה, בשבילם התקשורת נחשבת לדבר מאוד חשוב וקריטי.

עדן בר טל: כשזה מגיע, ובמיוחד התשתית הסלולר במדינת ישראל.

עדן בר טל: כפי שאדוני מכיר וגם לקח חלק בדיון בוועדת הכלכלה בנושא קונקרטי של מתקני גישה אלחוטית, אבל הנושא בכללותו מוכר היטב לאדוני, הנושא לא הוסדר מבחינת היכולת לפרוס רשתות באמת בצורה אופטימאלית במדינת ישראל.

עדן בר טל: זאת בעיה שמונחת לפתחנו ועל הדבר הזה אני מנהל צוות בין משרדי על פי החלטת ממשלה.

עדן בר טל: כותרתו אומנם שיתוף אתרים אבל הסתכלותו רחבה, הבעיה ברורה.

עדן בר טל: ישנם מספר משרדים ממשלתיים בעלי סמכויות, אולי אחריות שאוהבים לשים במדינה רק במקום אחד אבל את הסמכויות, נוהגים לחלק אצל מספר גורמים.

עדן בר טל: השילוב ביניהם יוצר או מצב של נטרול או של חוסר יכולת לפעול.

עדן בר טל: על הנושא הזה אני לא ארחיב את הדיבור אלא אומר רק שהנושא של חוסר היכולת לתכנן ולפרוס רשתות סלולר בצורה אופטימאלית במדינת ישראל הוא בעיה משמעותית גם לתפקוד השוטף וגם למה שכיוון אדוני.

מאיר שטרית: ישנה הצעת חוק שלי שאני מקווה שהיא תפתור לכם את הבעיה.

עדן בר טל: אנחנו מבינים אותה.

עדן בר טל: כשראינו אותה כולנו נדנו בראשנו בצורה מאוד חיובית ואפילו בדקנו מתי היא תעלה.

מאיר שטרית: החודש.

מאיר שטרית: זה הכי קרוב שאני יכול.

עדן בר טל: זה בדיוק העניין והיינו מאוד רוצים לראות אותה מתקדמת.

מאיר שטרית: מדובר על הצעת חוק שמציעה להתיר הנחת אנטנות סלולר קטנות עד גודל מסוים בכל מקום בלי רישיון.

מאיר שטרית: אגב, זה מה שעושים באירופה ובכל מדינות העולם.

מאיר שטרית: אני אומר בצער שהמדינה מתנהלת באופן מטופש מאחר ומונעים מחברות הסלולר להניח אנטנות קטנות הן מניחות אנטנות גדולות.

מאיר שטרית: ידוע, לפחות מהבחינה המדעית, שככל שהאנטנה גדולה יותר ומרוחקת יותר מהמקום שממנו מטלפנים הקרינה גבוהה בסדר גודל.

מאיר שטרית: זאת אומרת שבעצם מענישים את האזרחים.

מאיר שטרית: כשמישהו כאן בכנסת מגיש הצעת חוק, זה גם דבר הזוי, ההצעה שאומרת שיש להוריד כל אנטנה מבתי חולים ובתי הספר כי המשמעות של זה להגביר את הקרינה לילדים בבתי הספר, לחולים בבתי חולים ובכל מקום.

מאיר שטרית: כדי שתהיה קליטה אתה צריך להשתמש באנטנה יותר גדולה.

מאיר שטרית: לצערי את האמת המדעית הפשוטה הזאת לא מצליחים להחדיר לציבור והציבור חושש מהאנטנות.

מאיר שטרית: החוק שלי מציע שיתירו להניח אנטנות קטנות בכל מקום ללא רישיון כדי להציל את עם ישראל מהקרינה.

מאיר שטרית: זה הדבר היחידי שיפתור את הבעיה.

עדן בר טל: שרידות של מערכות סלולר במיוחד בשעת חירום, כנראה הלקח הוא שבשעת חירום אמיתית, ולא חשוב אם מסיבות של טבע או סיבות אירוע אחר, החשיבות של תקשורת ניידת היא קריטית וצד האנטנות חשוב.

עדן בר טל: כמובן יש את צד הליבה אבל יש גם את צד האנטנות וללא אנטנות תקשורת הסלולר לא תעבוד.

עדן בר טל: בנוגע ל"סלקום" אני אציין שכבר ביום התקלה עצמו אנשיי היו ב"סלקום", גם לאחר מכן התחלנו תהליך של בדיקה עם כוחות פנים משרדיים.

עדן בר טל: מהר מאוד הבנו שצריך מומחה בעל שיעור קומה כדי לנסות להבין מה קרה, לאתר את הסיבות ואת הרקע לתקלה שהיא לא תקלה שגרתית אדוני.

עדן בר טל: התקלה הייתה בהיקפים מבחינת שעות ומבחינת ההשפעה על הציבור באופן מאוד משמעותי.

עדן בר טל: זה לא דבר של יום כי תקלות קורות הרבה אבל לא בסדר גודל כזה.

מאיר שטרית: מה בעצם קרה?

עדן בר טל: תכף נשמע את חברת סלקום.

עדן בר טל: לפחות ממה שאני יודע עד כה, הם יתקנו אותי אם אני טועה, תשובה ברורה עדיין אין.

עדן בר טל: כלומר מתקרבים לתשובה על פי התיאור שלהם, מתקרבים למקום, לאזור, לחלק או לחלקים המעורבים שהיו בעניין.

עדן בר טל: השאלה נחלקת לשניים: מה גרם לתקלה והשאלה היותר הגדולה - - -

מאיר שטרית: מי הוציא את התקע.

עדן בר טל: זו השאלה היותר קלה, כמו שבחברת החשמל היה מי שנשען על הכפתור והשבית בטעות את המערכות.

עדן בר טל: זה לא רק מה הטריגר לתקלה אלא בעצם לא היה תהליך של חזרה לחיים של המערכת באופן נורמאלי.

עדן בר טל: זאת בעצם החוויה שכולם חוו כשהמערכת לא החזירה את עצמה לחיים כפי שהיה צפוי שיקרה.

עדן בר טל: אנחנו מינינו מומחה בעל שיעור קומה בנושא הזה, הוא התחיל בפעולתו ואנחנו מקווים שתוך מספר שבועות עד שלושה חודשים החברה תדע מה קרה, אנחנו נדע מה קרה.

עדן בר טל: החשיבות מבחינתו היא הישנות המצב גם ב"סלקום" וגם אם יש השלכות לגבי חברות אחרות, אנחנו רוצים לדעת גם את זה.

עדן בר טל: זה מה שהוטל על אותו מומחה.

עדן בר טל: לעניין הרוחב בכללותו בנושא התשתיות התקשורת בשעת חירום – לפני מספר ימים נפגשנו עם ראש רח"ל – רשות חירום לאומית, וצוותו שיושב כאן.

עדן בר טל: דנו בעניין והחלטנו לפעול בשיתוף בשל העבודה שאני לא חושב שיש גוף בארץ שמבין את התחום חירום-שרידות-יתירות יותר טוב מהם.

עדן בר טל: הייתי אומר שאולי ההסתכלות שלהם באה ממצבי חירום אחרים אבל בעצם התוצר של עבודה בתחום הזה תהיה גם בתחום האזרחי – לבעיות האזרחיות.

עדן בר טל: זאת אומרת שהפירות יהיו בשניים.

עדן בר טל: לרח"ל- רשות חירום לאומית, יש את הידע ואת היכולת, אנחנו נעזר בידע שלהם ונפעל איתם.

עדן בר טל: למעשה נמצא בסקר סיכונים ובדיקה, ייעוץ על ידי מומחים שיינתן למשרד מבחוץ על ידי מומחים שיבחרו על ידם.

עדן בר טל: אנחנו נעביר להם גם את המימון ככל שנוכל לצורך העניין הזה.

עדן בר טל: תיערך פעולה על חברות התקשורת הראשיות.

עדן בר טל: אנשי רח"ל בטח יפרטו בעניין האיום וכדומה, אני לא רוצה לדבר ולהיכנס לנושאים מאחר ואני לא בטוח עד כמה אני יכול לפרט בפורום מסוים, שנית אני אשאיר להם כי הם אנשי המקצוע לעניין של ייחוס האיום ולכל המתודולוגיה.

עדן בר טל: אני רק אומר שהתחלנו לפעול בשיתוף ואנחנו נפעל בעצם על פי עצתם והכוונתם בהמשך.

מאיר שטרית: זה שיתוף פעולה, והאחריות?

עדן בר טל: האחריות היא עלינו.

עדן בר טל: אני לא משתחרר מהאחריות כי יש מבנה פורמאלי.

עדן בר טל: אני מבקש לדבר בצורה מהותית כי האחריות היא דבר נפלא, הידע והיכולת שאינם קיימים במשרד, עליהם נקבל סיוע מבחוץ.

עדן בר טל: רח"ל הם הגוף שאנחנו חושבים שהוא נכון ביותר להכווין ולנהל את התהליך הזה.

עדן בר טל: כמובן זה יעשה בשיתוף וכמובן גם בעזרה של הרשות חירום לאומית לעזור לנו למנות ראש אגף לתחום הזה בתוך המשרד שיעסוק בזה באופן קבוע.

עדן בר טל: המטרה שלנו היא לבחון את הסיכונים מראש ולתת להם מענה, ולסגור פערים מאשר לדון בדיעבד איך מגיבים לתקנה או חוק מסוים במצב חירום.

עדן בר טל: לנסות לאתר את מקסימום הסיכונים מראש ולסגור את הפערים כמה שיותר מראש.

עדן בר טל: זו מטרתנו, וכנראה נוכל לחוזר כל כמה חודשים לדווח איך התקדמנו בנושא.

מאיר שטרית: תמיד כשאנחנו מבקשים לקבל נתונים אומרים לנו "זה סודי וכך וכך" אני לא צריך כאן שום דבר סודי.

מאיר שטרית: אני בוודאי גם לא רוצה שסודות ידלפו.

מאיר שטרית: אבל חומר למחשבה הוא לא כזה מסובך.

מאיר שטרית: אנחנו יכולים להיות במלחמה שתפגע בכל אמצעי התקשורת המרכזיים, באמצעי ליבה שבהם נמצאים אמצעי התקשורת יכולים לנתק את הכבל הבין לאומי ולא יהיה לנו אינטרנט עם חוץ לארץ בכלל.

מאיר שטרית: זאת אומרת שהאסונות האפשריים גדולים.

מאיר שטרית: יכולה להיות רעידת אדמה, אומרים שהיא צפויה וזה לא סודי.

מאיר שטרית: לכן אני מבקש לדעת מה הם איומי הייחוס המוכרים לי מזוויות ומשולחנות אחרים.

מאיר שטרית: אני מבקש לדעת כיצד אנחנו ערוכים ואיפה אנחנו נמצאים.

מאיר שטרית: למה צריך לחכות בכלל למשרד התקשורת.

מאיר שטרית: אני חושב שהרשות חירום לאומית הוקמה לצורך הזה על ידי הממשלה.

מאיר שטרית: למיטב זכרוני יש לה תקציב לא קטן ואתם לא תלויים בתקציבים העלובים של משרד התקשורת.

מאיר שטרית: יש היום תקציב די גדול לעשות את זה.

מאיר שטרית: השאלה מה נעשה עד היום בעניין?

מאיר שטרית: האם אנחנו ערוכים ואם אנחנו לא ערוכים מה צריך לעשות כדי להיערך?

מאיר שטרית: אני רוצה להוסיף שקיבלתי הערות גם מחברת מירס וגם מחברת מוטורולה שאומרים "מה אתם בעצם מסתובבים כל כך הרבה?

מאיר שטרית: " הם אומרים דברים די ברורים "יש לנו היום את רשת מירס שמכסה את כל הארץ ובשעת חירום לא ניתן לנתק אותה והיא עובדת עם מערכות ממסר".

מאיר שטרית: אותו דבר אומרת חברת מוטורולה.

מאיר שטרית: למה אין מישהו שקובע שרוצים שיהיה בכל תחנה ובכל מקום מערכות כאלה וכאלה ועורכים מכרז בין החברות?

מאיר שטרית: שיגיד שיש לפרוס רשת ולחייב אותן להחזיק את "מירס" או את "מוטורולה" או את שתיהן שיצרו קשר ביניהם בלתי אמצעי – אלחוטי עם כל הארץ, בהנחה שלא כל המסרים בארץ נופלים בבת אחת.

מאיר שטרית: עדיין ניתן לתת תשובה בלי סיבוך גדול.

מאיר שטרית: כמובן שאפשר לתת לכל אחד מכשיר "מירס" ווקי- טוקי שגם יעבוד.

אילן דוידי: אני ראש חטיבת השליטה והמבצעים.

אילן דוידי: תפקידה של רח"ל- רשות חירום לאומית, בעניין הזה זה לוודא שמשרדי הממשלה ממשים את האחריות שלהם בהיערכות לחירום בהתאם למה שמוגדר להם.

אילן דוידי: בעניין הזה אנחנו פועלים בשני מישורים.

אילן דוידי: במישור הראשון נפגשנו כפי שאמר כאן המנהל הכללי של משרד התקשורת, אנחנו רואים בו כאחראי כמנהל הכללי של משרד התקשורת להיערכות מדינת ישראל לשעת חירום בכל מה שקשור לתקשורת.

אילן דוידי: בפגישה הזאת קבענו את שלבי ההתקדמות.

אילן דוידי: הדבר הראשון שעלה זה לסייע למשרד התקשורת קודם כל לכתוב את תרחישי הייחוס.

אילן דוידי: כמו שאמרת כאן תרחיש הייחוס יכול להיות רעידת אדמה, מלחמה, ומה השפעתם של הדברים האלה על מתקני התקשורת.

אילן דוידי: אין להם ידע בזה ואנחנו התנדבנו לסייע להם כדי לכתוב תרחישי ייחוס.

אילן דוידי: הדבר השני זה קביעת תקינה להמשך הפעילות של חברות התקשורת בשעת חירום.

אילן דוידי: היום אין תקינה המחייבת את חברות התקשורת.

מאיר שטרית: תקינה שתעשה מה?

מאיר שטרית: שהיא תקבע את האבטחה שלהם?

אילן דוידי: למשל שמרכזי הבקרה שלהם יהיו מוגנים כנגד אב"כ - אטומי, ביולוגי כימי, וכנגד פצצה קונוונציונלית.

אילן דוידי: לחייב אותם בחוק - - -

מאיר שטרית: ההנחיה על פי 'חוק הבזק' ושל המשטרה ושירות הביטחון הכללי היום לא מחייבת אותם לעשות את זה?

אילן דוידי: ככל שאנחנו מכירים לא.

אילן דוידי: מי שיכול לחייב אותם הוא משרד התקשורת ובחוק.

אילן דוידי: הדבר השלישי בהקשר הזה מול משרד התקשורת, דבר שאין היום וצריך לעשות אותו, זה למפות את כל תשתיות התקשורת הלאומיות.

אילן דוידי: היום אין מיפוי לאף גורם במדינה של כל התשתיות של "בזק" ושל חברות הסלולר.

אילן דוידי: אנחנו לא יודעים מה יש להם.

מאיר שטרית: זה מה שתמהתי לגלות בנייר שלכם.

אילן דוידי: על זה נפגשנו וישבנו, ומשרד התקשורת הוא זה שיעשה את המיפוי הזה כדי שבחירום נדע.

אילן דוידי: אתן למשל דוגמה, לחברת החשמל יש סיבים אופטיים שנקרעים ובסמוך מאה מטר משם עוברת תשתית של "בזק" של סיבים אופטיים.

אילן דוידי: אם אנחנו לא נדע על כך לא נדע איך לתת להם מענה.

אילן דוידי: חשוב שנכיר את הדבר הזה.

אילן דוידי: זה הנושא הראשון של הפעולה שלנו עם משרד התקשורת.

אילן דוידי: המישור השני זה מה שאמרת בנוגע ל"מריס" "מוטורולה" ואחרים.

אילן דוידי: יש מערכת שמשטרת ישראל מצוידת בה היום, מערכת רדיו שבעקבותיה גם פיקוד העורף הולך להצטייד במערכת הזאת.

אילן דוידי: המערכת הזאת מאפשרת לדבר ברדיו.

אילן דוידי: כשיש אסון לאומי וכשמגיעים כל גופי ההצלה ואחרים שצריכים לדבר ביניהם מדברים.

אילן דוידי: לצערנו משטרת ישראל ופיקוד העורף הלכו בנפרד על הפרויקט הזה ומגן דוד אדום, כיבוי אש, איכות הסביבה ואחרים בחוץ.

אילן דוידי: אנחנו ביקשנו להוביל את הפרויקט הזה כדי לשלב את כל הגופים האלה.

מאיר שטרית: יש תהליך כזה?

אילן דוידי: ביום ראשון הייתה הצעה שבה הוחלט שרשות חירום לאומית תוביל את המהלך הזה.

מאיר שטרית: ליצור מערכת תקשורת אחת בכל הארץ?

אילן דוידי: כן.

אילן דוידי: יחד עם משטרת ישראל ופיקוד העורף.

מאיר שטרית: והרשויות המקומיות?

אילן דוידי: לא הגענו לשם.

מאיר שטרית: כדאי להכניס אותן מההתחלה.

מאיר שטרית: אגב לרובן כבר יש.

אילן דוידי: לרשויות המקומיות יש את הווקי- טוקי של "מירס".

אילן דוידי: אנחנו מדברים על מערכת חדשה אחרת לחלוטין.

אילן דוידי: מה שקיים קיים, אבל לא זאת המערכת הלאומית כנראה.

אילן דוידי: בשלב הראשון אנחנו נוודא שכל גופי ההצלה והחירום שציינתי יכנסו לפרויקט הזה.

אילן דוידי: בשלב השני אנחנו נבחן לשלב גם את רשות שדות התעופה, נמלים וגופים אחרים שאנחנו חושבים שבשעת חירום חשוב שיצטיידו במערכת הזאת.

אילן דוידי: בשלב השלישי אולי נבחן גם לרדת לרשויות המקומיות.

אילן דוידי: זאת לא הכוונה לפחות לא כרגע.

מאיר שטרית: בשעת חירום אחד הגופים הפעילים הן הרשויות המקומיות כמו בפינוי, סעד, חללים, היום הן פועלות עם רשתות משלהן.

מאיר שטרית: הבעיה שכל אחד עושה לעצמו שבת ובסוף הדברים לא מתחברים.

אילן דוידי: אם נגיע באמת למצב שבו נוכל לחבר את כל הגופים שציינתי כרגע זו כבר קפיצת מדרגה מאוד גדולה.

אילן דוידי: אחר כך נראה אם ניתן לחבר את השאר.

אילן דוידי: אי אפשר להתחייב כאן על שום דבר כי זה לא פרויקט של רשות חירום לאומית.

אילן דוידי: משטרת ישראל היא האחראית ואי אפשר להתחייב מבלי שדיברנו איתם.

מאיר שטרית: משטרת ישראל אחראית בשעת חירום על תקשורת?

אילן דוידי: משטרת ישראל אחראית על ניהול האירוע.

אילן דוידי: היא לא אחראית על הרדיו הלאומי.

אילן דוידי: היא אחראית על המערכת שרכשה לעצמה.

מאיר שטרית: אני אומר למנהל הכללי של משרד התקשורת מאחר והאחריות היא שלך, גם מדברי רשות חירום לאומית, אז בעצם אתם הם אלה שצריכים לקבוע מה עושים.

עדן בר טל: לא בנושא ב'.

אילן דוידי: את נושא ב' אנחנו מובילים.

עדן בר טל: כאן מכוונים לגוף שהוא ועדת התדרים שאנחנו יושבים בה אבל אנחנו לא גוף בלעדי, יושבים בו המשרדים השונים.

עדן בר טל: הקצאת תדרים לצרכים מסוימים נעשית על ידי ועדת תדרים ששותפים בה גם משרד הביטחון ועוד כמה לקוחות חשובים לתדרים בישראל.

מאיר שטרית: הרעיון הוא להקצות תדר נוסף?

אילן דוידי: אני לא משטרת ישראל שיש לה את התדר שהם עובדים עליו.

אילן דוידי: לפיקוד העורף יש מערכת משלהם, יכול להיות שנמשיך את זה כך אבל בהחלט יכול להיות שנעבור לתחום תדר אחר.

אילן דוידי: אנחנו בוחנים את זה.

אילן דוידי: לתחום התדר האחר הזה נצרף את כל שאר הגופים.

אילן דוידי: באופציה השנייה פיקוד העורף יישאר בתדר שלו שהתחיל לעבוד עליו, משטרת ישראל תמשיך בתדר שלה.

אילן דוידי: יש אפשרויות לשלב ביניהם ולא צריכה להיות בעיה.

מאיר שטרית: מה קורה בעניין הזה בעולם?

אילן דוידי: משטרת ישראל לפני שהיא החליטה לצאת לפרויקט הזה עשתה הרבה סיבובים בעולם.

אילן דוידי: הם החליטו שזה נכון ואנחנו מסכימים עם זה.

מאיר שטרית: בעולם יש תדר אחד לכולם?

יעקב לזר: אני ראש מחלקת הקשר של המשטרה.

יעקב לזר: מה שנאמר כאן הוא נכון, זה הכיוון.

יעקב לזר: אני מסכים שהמודל העיקרי שלנו הוא ארצות הברית ואירופה הולכת אחריו.

יעקב לזר: נקבעו שני תקני תקשורת לביטחון הציבור כלליים.

יעקב לזר: האחד הוא אמריקאי והשני אירופאי.

יעקב לזר: אירופה החמירה וקבעה שמי שרוצה להיות שותף בשוק האירופי המשותף חייב להצטרף לאותה מערכת.

יעקב לזר: היופי במערכות האלה שהן מערכות פתוחות, כלומר שעל התשתית הזאת יכולים יצרנים שונים לחבר ציוד קצה שלהם ולעבוד.

יעקב לזר: זה נבע מכך שסוכנויות שונות שמגיעות עם ציוד שונה שנמצא בתקן יכול להתחבר למערכת הזאת.

יעקב לזר: משטרת ישראל לאור שתי עובדות, האחת – המערכת שפרסנו בשנות ה- 80 לתקשורת טקטית-מבצעית מתה טכנולוגית, והיינו חייבים למצוא אלטרנטיבה נוספת.

יעקב לזר: יצאנו בפרויקט "ניצן" שפורס מערכת קשר ווקי-טוקי, נכון להבדיל בין הרשת הסלולר שהיא חשובה מאוד במדינת ישראל אבל היא לא יודעת לתת שירותי ווקי-טוקי – שזו הדרך הנכונה לאנשי כוחות הצבא לשלוט על הכוחות.

יעקב לזר: הרשת הזו היא רשת מנוהלת, רשת ארצית בפריסה ארצית.

יעקב לזר: הרשת נבנתה באופן שהוגדרה רמת השירות שהיא נותנת לכוחות בשונה מהרשת הסלולר שתמיד כשיש איזה אירוע, כך היא בנויה, היא נופלת ולא מסוגלת לתת.

יעקב לזר: אני מדגיש את זה בחצי השעה הראשונה.

יעקב לזר: הרשת שלנו מנוהלת באופן שתוכל לתת מענה.

יעקב לזר: הרשת בנויה, בהנחה שיוקצו המשאבים הנכונים ושתוכל להתרחב עד למערכת קשר שתכיל את כלל הכוחות.

יעקב לזר: איזה כוחות?

יעקב לזר: – יש מושג שנקרא בעולם first responder's , כלומר שמבדילים בין הכוחות שמגיבים ראשונה: מגן דוד אדום, כיבוי אש, איכות הסביבה, שכפופים מבצעית למשטרת ישראל.

יעקב לזר: משטרת ישראל מנחה את הגופים האלה באירוע שיכול להתחיל חלילה מאסון רכבת.

יעקב לזר: כשמגיע אירוע מבחוץ קרי טילים ומוכרז מצב חירום במדינת ישראל פיקוד העורף לוקח אחריות.

מאיר שטרית: רעידת אדמה זה אתם?

יעקב לזר: כן.

יעקב לזר: פיקוד העורף מכניס את כוחות הסיוע שלו.

יעקב לזר: כל מה שמגיע מבחוץ קרי טילים, הדוגמה הטובה ביותר היא מלחמת לבנון השנייה שאז לא הוכרז מצב חירום ולכן משטרת ישראל בצפון הובילה את הפו"ש- פיקוד ושליטה - אנחנו אחראים על הפיקוד ושליטה, לעומת מצב של "עופרת יצוקה" בדרום שבו הוכרז מצב חירום פיקוד עורף לקח אחריות והמשטרה הייתה תחת פיקודו.

יעקב לזר: זו פונקציה של הגדרה.

מאיר שטרית: במלחמת לבנון נעשתה טעות שלא הכריזו על מצב חירום.

מאיר שטרית: אני אומר את זה בגלוי כמי שישיב גם בממשלה וגם בקבינט שדן בלקחי מלחמת לבנון.

מאיר שטרית: זו הייתה טעות איומה לא להכריז על מצב חירום משיקולים לא הגיוניים.

יעקב לזר: אני מזכיר, ממשלת ישראל הגדירה בשנת 2001 שצריכה להיות במדינת ישראל החלטת ממשלה לרשת תקשורת משולבת בזמן האירוע.

יעקב לזר: אגב מר עוזי בילסקי זכרונו לברכה הביא את החלטה הזאת.

יעקב לזר: אחר מלחמת לבנון השנייה הוחלט שרח"ל -רשות חירום לאומית תוביל מהלכים לממש את הרשת הזאת.

יעקב לזר: התהליכים האלה נמצאים בעבודה ובעיצומם.

מאיר שטרית: הזכרת את המשטרה, את המשרד לאיכות הסביבה, מכבי אש ומגן דוד אדום.

קריאה: ופיקוד העורף.

יעקב לזר: הייתה כאן פעולת מטה מאוד עמוקה עם אנשי פיקוד העורף ושל אנשי אגף התקשוב.

יעקב לזר: החלטנו ראשית ללכת על שתי מערכות שהן תוצרת "מוטורולה" שיודעות לדבר אחת עם השנייה.

יעקב לזר: זאת כדי לא לשים את כל הביצים בסל אחד.

יעקב לזר: המערכת של פיקוד העורף יושבת על תחום תדרים, יושב קצין הקשר הראשי של פיקוד העורף לשעבר, הם נמצאים בתדר מסוים ואנחנו נמצאים בתדר אחר והמערכות יודעות לדבר אחת עם השנייה.

יעקב לזר: הכוונה הייתה לא שים את כל הביצים בסל אחד גם משיקולים של חוסר תדרים.

יעקב לזר: אני אומר שוב, זה לא עונה למטרת הדיון מה קורה בשעת משבר תקשורת.

יעקב לזר: בהקשר של משבר תקשורת כשמדברים על טילים וכדומה, אבל מספיק שהספקטרום ייחסם.

יעקב לזר: אין מספיק תדרים במדינת ישראל שיכולים להתגבר על חסימה של נתח תדרים.

יעקב לזר: אני מזכיר שלפני כמה שנים חטפנו חסימה של תדרי טלוויזיה וחצי מהמשטרה והיא לא הצליחה לעבוד.

יעקב לזר: לפני שמדברים על טילים ועל כבלים שנקרעים אז גם הספקטרום המגנטי הוא מאוד משמעותי.

יעקב לזר: המצוקה במדינת ישראל היא מאוד קשה, גם כדי להרים את אותם גופים על אותה רשת יצטרכו משאבי ספקטרום תדרים.

יעקב לזר: אנחנו נמצאים היום בשלב שהמערכת שלנו מבחינת התשתית כבר פרוסה.

יעקב לזר: אנחנו בשלב החלפת מכשירי הקשר.

יעקב לזר: פיקוד העורף עוקב אחרינו באותו קצב.

יעקב לזר: אנחנו נמצאים היום בסטאטוס של חיבור המערכות.

יעקב לזר: רשות חירום לאומית מובילה עבודת מטה.

יעקב לזר: הבעיה העיקרית היא הגדרה של תפיסת הפעלה.

יעקב לזר: אין בעיה טכנולוגית.

יעקב לזר: הטכנולוגיה היא לא מכשול.

יעקב לזר: הבעיה שעומדת בפנינו היא שישב גוף, זאת הייתה בקשתה של משטרת ישראל שהציגה 0, בזמנו זה היה אמור להיות במועצה לביטחון לאומי שתוביל את המהלך הזה - שישב גוף אחד שרואה את הדברים מלמעלה ויגדיר תפיסת הפעלה כדי שלתפיסת ההפעלה הזאת נוכל לקשור את הטכנולוגיה.

יעקב לזר: הטכנולוגיה אינה מהווה מכשול.

יעקב לזר: לשאלת השרידות יש הרבה פטנטים.

יעקב לזר: אני מצטער שזה לא עלה פה, אבל משרד התקשורת בשילוב עם הצבא הוביל בדיוק לפני חצי שנה תרגיל מספר שתיים, "קול ברמה" שבחן בדיוק את התרחישים יחד עם כל חברות התקשורת כולל גופי הביטחון.

יעקב לזר: בהכנה לדיון דיברתי קודם עם יושב ראש הוועדה וביקשתי שידונו בנושא הזה כי יש לקחים רבים מאוד.

יעקב לזר: למעשה היה תרגיל טקטי מלא שבחן מה קורה כשקורסות התשתיות במדינת ישראל כתוצאה מרעידת אדמה, נפילת טילים.

יעקב לזר: עשינו תרחיש על זה ויש כאן מסקנות שצריכות כעת משנה תוקף וצריך לדון בהן.

מאיר שטרית: אתה מדבר על ה- 9 במאי.

יעקב לזר: יושב כאן מנהל התרגיל, זה היה תרגיל מלא שהשתתפנו בו, אגב זו הפעם הראשונה שמשטרת ישראל השתלבה בדבר הזה.

יעקב לזר: יש לנו לקחים כמו למשל שאנחנו מבינים את סוגית הנושא הלוויני במדינת ישראל, ישבנו יחד עם מומחה.

יעקב לזר: אני רוצה לומר שהיתרון של המערכות שבחנו שהוא מאפשר לקיים תקשורת גם כשאתה מתנתק מהמרכזים.

יעקב לזר: כלומר אם אתה מחובר לאתר סלולר שנפל אתה מיד מאבד את הקשר.

יעקב לזר: למערכות הקשר האלה יש מספר רמות קשר עד כדי כך שמכשיר יודע לדבר עם מכשיר ברמה המקומית.

יעקב לזר: כלומר כוח שהגיע לאיזה מקום, אתה מוזמן לבקר אצלנו במערכת ואני אשמח שתראה.

מאיר שטרית: בשמחה.

מאיר שטרית: אחד מהלקחים מהתרגיל הזה הוא שנדרש לגבש משאבי תקשורת.

מאיר שטרית: מי אמור לעשות את זה?

מאיר שטרית: אם אין אחראי שיעשה את זה, זה לא יקרה.

אילן דוידי: משרד התקשורת.

אילן דוידי: על כל מה שהוא מדבר עליהם זה מה שאמרתי וזה בפרויקט "קול ברמה".

אילן דוידי: אנחנו נפגשנו עם צבא ההגנה לישראל שהעלה לראש הרשות חירום לאומית את הנושאים האלה.

אילן דוידי: לאור זה התקיימה פגישה ראשונה עם משרד התקשורת בחודש ספטמבר.

אילן דוידי: כל מה שיעקב לזר אומר כאן מוכן בתוך מה שביקשנו.

מאיר שטרית: באחריות משרד התקשורת.

יעקב לזר: אנחנו ביקשנו שתפיסת ההפעלה תכתב על ידי הרשות חירום לאומית בשיתוף עם הגופים.

יעקב לזר: יוחלט מי הוא הגוף המוביל ואחר מכן גם את על הנושא.

יעקב לזר: אין מספיק ברזל ואין מספיק חברות כדי לאושש תרנים.

יעקב לזר: אחת הבעיות שיש היא שבניינים שמתוכם צריך לחלץ אין קשר, להפיק את הלקחים מ'אסון התאומים'.

יעקב לזר: ביקשנו הצעת חוק לשים מגברים, ההצעה תקועה, לחייב לשים מגבר שבו כוחות ההצלה יוכלו לעבוד מתוך בניין.

יעקב לזר: היום בבנייה המתועשת של זכוכית וברזל זה תקוע, העסק הזה לא מתקדם.

מאיר שטרית: לשים מגבר בכל בניין?

יעקב לזר: בבניין ציבורי גדול היזם צריך לשים על חשבונו מגבר, זה גם לא עולה הרבה, כמו שהוא מחויב בנושא כיבוי אש שיחויב לשים מגבר, כי אם מחר יש אירוע כמו שרפה אתה תגיע ואין לך קשר החוצה.

מאיר שטרית: מגבר למה?

יעקב לזר: מגבר תקשורת כמו למגן דוד אדום ולכוחות ההצלה.

יעקב לזר: זה משהו טכנולוגי.

יעקב לזר: היום כשאתה פותח את הטלפון שלך אתה לא מדבר ישירות לאתר אלא יש לך מגבר של החברה המפעילה.

מאיר שטרית: אבל זה קשור לתדר החברה.

יעקב לזר: זה משהו טכנולוגי פשוט.

יעקב לזר: זה משהו שצריך להיות בחקיקה כי אתה לא מצפה שהמשטרה או מגן דוד אדום או מכבי אש יתקינו בכל בניין שמוקדם מגבר כזה.

מאיר שטרית: אתה מתכוון לבניינים רבי קומות?

יעקב לזר: בניינים ציבוריים, משרדי ממשלה ובבניינים שיש בהם מספר גדול של בני אדם, בתוך מרתפים.

יעקב לזר: אני רוצה להזכיר שרוב הפיגועים הם בתוך מרתף, לדוגמה השרפה שהייתה בכל בו שלום, אתה נכנס פנימה ואין לך תקשורת.

יעקב לזר: העברנו את זה למשרד הבינוי והשיכון, העבירו את זה למשרד הזה והזה.

יעקב לזר: זה משהו שכדאי לקדם שיוכל לתת מענה.

יעקב לזר: אפשר לדבר על הרבה דברים אבל בסופו של עניין לא תהיה תקשורת.

יעקב לזר: בנושא הלוויני - יושב כאן נציג החשב הכללי וגם אני מוכן לחבר אותו.

מאיר שטרית: אני מוכן לקצר תהליך, אני מוכן הגיש הצעת חוק פרטית אם תביאו אלי את הנוסח שלכם אני אגיש אותה.

יעקב לזר: כעת נרתם החשב הכללי לצאת במכרז שאנחנו שותפים בו, להתקשר עם חברות לוויין כדי לאפשר שירותי לוויין, לקשור אתרים ולאפשר קשר לאחור באמצעות עורקי לוויין.

יעקב לזר: זה הפתרון האולטימטיבי שהיום הוא חלש, הצבא חזק מאוד וזו הפרדה מוחלטת.

יעקב לזר: צריך לראות איך משתלבים עם הצבא יחד.

יעקב לזר: יושב כאן בנימין בקשי נציג החשב הכללי.

יעקב לזר: יצא השנה מכרז כדי שנוכל להתקשר ושתהיה לנו בשעת חירום יכולת לוויינית שהיא הפתרון האולטימטיבי לתת מענה במשבר תקשורת.

מאיר שטרית: יש היום טרנספורטים שעובדים היום גם מול הטלוויזיה.

יעקב לזר: צריך ליצור תקשורת כדי להתקשר.

יעקב לזר: למשל הסוגיה של הערוץ השני.

יעקב לזר: אגב זה פתרון מצוין ואנחנו משתמשים בו היום.

יעקב לזר: אם היית מבקר בזמן השרפה בכרמל היית רואה שכל התקשרות בטלוויזיה הייתה באמצעות אותן האנטנות הפשוטות שאתה שם.

יעקב לזר: זה רעיון מצוין.

יעקב לזר: אותו דבר אנחנו רוצים ברעיונות פשוטים שניתן לקשור אחורה ולאפשר פיקוד ושליטה באמצעות עורקים לוויינים, טלפונים לוויינים -זה הפתרון האמיתי לדברים האלה.

מאיר שטרית: כדי שלוויין תקשורת יעבוד ויעמוד בפעולה, הוא צריך להיות רגיל?

יעקב לזר: אנחנו מדברים על לוויין תקשורת.

מאיר שטרית: "עמוס" קיים.

יעקב לזר: זה נושא שצריך לדון בו.

יעקב לזר: בנוגע לסוגיה שלך בקשר ל"מריס" אני חושב שנושא ה"מריס" הוא נושא חשוב.

יעקב לזר: הנושא של הרשויות המקומיות גם נבחן.

יעקב לזר: השאלה היא לא לעשות רשת מצילת חיים ולהפוך אותה לרשת סלולר לכל דבר שיושב בה.

יעקב לזר: צריך להגדיר בדיוק את המנויים.

יעקב לזר: אני חושב שנכון שיש במדינת ישראל רגולציה, עוד רשת שמאפשרת את הווקי-טוקי.

יעקב לזר: אני מזכיר כרקע שזו טכנולוגיה מאוד פרטית ומאוד ייחודית, צריך לראות מה העתיד שלה.

יעקב לזר: צריך לעודד שחברות תקשורת נוספות במדינת ישראל, בקצב התפתחות התקשרות קרי הדור הרביעי, יתאפשר להם לתת גם לקשר PT.

יעקב לזר: אני מאמין שעם כניסת הטכנולוגיה דור רביעי, אנחנו בוחנים את זה, תאפשר את מה שהיום לא מתאפשר לעשות.

יעקב לזר: חשוב שתהיה עוד רשת PPT בישראל שתדע לתת מענה לאותן רשויות מקומיות.

יעקב לזר: היום באמצעים טכנולוגיים ניתן לקשור אותה לתוך הרשתות הקונבנציונליות ביטחוניות על פי הצורך.

יעקב לזר: צריך מאוד להיזהר לא להעמיס על רשת אחת אין סוף מינויים כי אז נגיע בדיוק למצב של קריסה.

מאיר שטרית: אתה מדבר על המון אנשים שהשתמשו באותה רשת.

מאיר שטרית: כולנו נמצאים על אותה רשת כל הזמן וזאת אומרת שלכל מי שאני לוחץ בווקי-טוקי משתק את כולם?

יעקב לזר: לא, זה היופי ברשתות האלה שהן מנוהלות מקצת משאבים תוך כדי חיסכון, זו רשת בלישה שיודעת לקחת בצורה מנוהלת ולהקצות ממסר על פי דרישה.

יעקב לזר: כלומר אתה נכנס לאיזה ניהול תורים וכשאתה לוחץ אתה נרשם ואתה מקבל את המינוי.

יעקב לזר: למשל בשרפה בכרמל השתמשנו במערכות טכנולוגיות, המפקד הכללי של המשטרה שפיקד על האירוע, כשהוא רצה לתת הנחיות יש לנו מערכות שיודעות לקשור בין הרשתות.

יעקב לזר: אנחנו עושים שימוש רב במערכות האלה.

יעקב לזר: אנחנו יודעים היום לקשור את הרשת שלי לרשת של "מירס" והניידת בדרום שאין בו כיסוי יודעת לקשור אחת לשנייה.

יעקב לזר: אלו דברים שאנחנו יודעים ועובדים איתם, ואפשר עוד לפתח.

יעקב לזר: לסיכום העניין, אנחנו רואים רשת אחת שיושבים עליה רשת first responder's שמקושרים לפיקוד העורף.

יעקב לזר: אנחנו רואים את הרשויות המקומיות על פיקוד העורף כי בזמן בשגרה לנו אין מה להתעסק עם הרשויות המקומיות גם לא עם מגן דוד אדום.

יעקב לזר: במצב חירום פיקוד העורף מוביל.

יעקב לזר: לדעתי את הרשת שלו לקחת או שבמקביל לאפשר רשת PPT כזאת שעל ה- PPT אפשר לתת עדיפויות ולעשות פטנטים ששונים משיחת הסלולר הרגילה, וכך לבנות את הרשת הזאת.

יעקב לזר: זה לגבי התפיסה.

יעקב לזר: בנוגע לשרידות זה דיון אחר לגמרי.

יעקב לזר: בסוף יש אנטנה, יש עמוד.

יעקב לזר: היום יש מלחמת גיהינום להקים אנטנה במדינת ישראל -אפילו לגוף בטחוני.

יעקב לזר: זה משהו שאנחנו מקיאים עליו דם, אין מצב שילוב, אין רציונאל שאומר איך מכסים את מדינת ישראל בתקשורת.

יעקב לזר: כשזה נופל אין משהו שיכול לגבות אותו.

יעקב לזר: יכולת ההתאוששות מאוד נמוכה.

מאיר שטרית: יש לכם הצעה לתכנון?

מאיר שטרית: אתם יכולים להעביר את ההחלטה לגבי כל מה שאתם צריכים למערכת הביטחון?

יעקב לזר: ראשית אנחנו עושים את זה.

יעקב לזר: שיתוף הפעולה בתוך כוחות הביטחון כבר קיים מספר שנים.

יעקב לזר: אנחנו פורסים מדדי האחד עם השני.

יעקב לזר: אבל תשכח שחוץ מהצבא אף אחד לא נמצא.

יעקב לזר: אחד המניעים שלנו הוא שאנחנו עובדים על פי חוק.

יעקב לזר: אנחנו כמשטרה לעולם לא נעבור על החוק ולא נעשה משהו בניגוד לחוק גם אם הוא משהו מציל חיים בסוף.

לירון גולדנברג: אנחנו נשמח להציג מצגת של שישה שקפים כולל שקף התודה בסוף.

לירון גולדנברג: אנחנו מסכימים באופן עקרוני לכל הדברים שנאמרו כאן, זה גם פתיח טוב למצגת הקצרה שלנו.

לירון גולדנברג: אני אתן לאיתן פלדמן מחברת מירס, מנהל האגף הביטחוני והאחראי על החירום בחברה להציג אותה.

לירון גולדנברג: בסוף יש סרט של שתי דקות.

איתן פלדמן: דיברו כאן על פרויקטים, סטנדרטיים, טכנולוגיות, תהליכים, חוקים, יש פתרון קיים.

איתן פלדמן: כל הדברים שדיברו עליהם אלו דברים שייקח זמן לממש אותם החל בשנה, שנתיים-שלוש, זה תהליך שייקח זמן.

איתן פלדמן: אבל מה יקרה אם יש היום אירוע בטחוני כלשהו במדינת ישראל?

איתן פלדמן: זה יכול להיות אירוע בטחוני או רעידת אדמה.

איתן פלדמן: יש מערכת קיימת לכל הכוחות שמעורבים בזה.

איתן פלדמן: צריך מישהו שייקח עליה אחריות ושיגיד שעם זה משתמשים היום.

איתן פלדמן: אני לא מדבר על first responder's שדיבר יעקב לזר, כי הם באמת צריכים מערכת עם שרידות יותר גדולה, ואת זה ייקח זמן לממש.

איתן פלדמן: היום יש את זה למשטרה ואין לכל השאר.

איתן פלדמן: אפשר היום לקבוע שהפתרון לחירום כרגע היא הרשת הקיימת.

חיליק סופר: אתה אומר שאתה רוצה להיות ספק יחיד?

איתן פלדמן: אני אומר שאין היום תחרות ברשת הווקי-טוקי של "מירס".

איתן פלדמן: אתה יכול להסתכל על זה מבחינה עסקית ואתה יכול להסתכל על זה מבחינה לאומית.

איתן פלדמן: אם יש פתרון לאומי אחר למדינת ישראל תהיה תחרות, אם אין פתרון לאומי אחר אני חושב שהפתרון צריך להיות לבעיה הלאומית ואחר כך לחלק המסחרי.

איתן פלדמן: אלו מעגלי התקשורת שבעצם ישנם בחירום.

איתן פלדמן: אנשים שנמצאים בתוך האירוע ה-first responder's.

איתן פלדמן: הכוחות בינם לבין עצמם.

איתן פלדמן: זה גם ברמה של כוח ייעודי וגם ברמה גיאוגרפית.

איתן פלדמן: זה בעצם מראה את הצורך ברשתות תקשורת לכוחות שמעורבים.

איתן פלדמן: יעקב לזר דיבר על first responder's אבל העירייה היא גורם לא פחות דומיננטי.

איתן פלדמן: בחירום אף אחד לא מסתכל עליה.

איתן פלדמן: היום לעירייה זו תקשורת סלולר שהיא משאב היחידי שיש לה.

איתן פלדמן: בעיות תקשורת - כדי שיבינו למה נוצרות בעיות במערכות התקשורת – מערכות התקשורת בנויות בצורה סטטיסטית.

איתן פלדמן: אם כאן בכנסת, אני חושב שזה נכון לכל המערכות, אם כאן בכנסת יש 120 חברי כנסת חברות התקשורת מקצות 40 מנויים שיוכלו לדבר בו זמנית.

איתן פלדמן: ברגע שיש אירוע מסוים, כמו נפילת פצצה או רעידת אדמה אם ירצו 50 חברי כנסת לדבר בו זמנית אז הרשת תחסם או תיפול.

איתן פלדמן: כאן נוצר אפקט דומינו כי הגזרה הזאת נחסמת וגזרות אחרות שמנסות לעבור דרך כאן נחסמות, בצעם אפקט הדומינו משתק את המערכת הקשר.

קריאה: הסלולר.

איתן פלדמן: הסלולר, וזה נכון גם לתקשורת רגילה.

איתן פלדמן: זה בעצם האפקט שחשים בו באירועי חירום.

איתן פלדמן: ב"מירס" יש למעשה שתי רשתות הבנויות אחת על השנייה.

איתן פלדמן: יש מערכת סלולר שהיא כמו שאר חברות הסלולר.

איתן פלדמן: יש מערכת מעליה שהיא מערכת טרנקים שדיבר עליה יעקב לזר, שהיא מערכת שפחות נחסמת בחירום.

איתן פלדמן: בכל אירועי החירום שהיו במדינת ישראל המערכת לא נחסמה, לא נפלה, לא קרסה ונתנה שירות לכולם, גם לעיריות, גם לגורמי הביטחון.

איתן פלדמן: יש לה 600 אתרי כיסוי מלא ברחבי הארץ והיא נותנת את הפתרון הזה.

איתן פלדמן: היום למעשה על הרשת הזאת יש 180,000 מינויים שהם מינויים שהם מינויים של מערכת הביטחון כולל רשויות מקומיות, משרדי ממשלה, שיש להם את ה"מירס".

איתן פלדמן: הדבר היחיד הוא שצריך גורם על שיכלול אותה, שיקבע תור, שיקבע תפוצה, שיפרסם ספר טלפונים או 'אקשים' בשפה הצבאית ויגיד לכל אחד איך הוא מתקשר עם השני.

איתן פלדמן: היום אין עדיין את הגורם הכולל שיגיד לכל אחד איך הוא מתקשר עם השני.

איתן פלדמן: כשיש אירוע ורוצים לפנות בית ספר מסוים, מגיעים כל הכוחות וכל כוח מגיע עם המכשיר של "מריס".

איתן פלדמן: מפקד האירוע, בהתחלה הוא מהמשטרה ואחר כך הוא מפיקוד העורף, הם הולכים עם מכשיר אחד של רשת המשטרה, מכשיר שני של פיקוד העורף, מכשיר שלישי של מגן דוד אדום, "מירס", "פלאפון" ובעצם בן אדם מסתובב עם חמישה או שישה מכשירי קשר.

איתן פלדמן: גם אם ייקחו טייס, ואני בא מהכיוון של חיל אוויר, אין לו קשב מי קורא לו מתי ואיפה, והאמצעים ישנם.

איתן פלדמן: תקן 'חוסן בטחוני' -אנחנו כל הזמן מנסים להמציא את הגלגל מחדש מכל מיני כיוונים.

איתן פלדמן: בארצות הברית גיבשו תקן לעבודה של חברות בשעת חירום.

איתן פלדמן: יש תקן של מכון התקנים שנקרא 'תקן חוסן בטחוני'.

איתן פלדמן: הוא מדבר על התנהלות ושרידות של חברה ברמת החברה, הוא בבדיקה של מכון התקנים.

איתן פלדמן: מכון התקנים בודק ISO, מכון התקנים בודק שרידות ויתירות של חברה.

איתן פלדמן: זה קיים ואפשר להריץ את זה.

איתן פלדמן: הפעילויות של "מירס" בחירום - אני לא אדבר כי עדיף לשמוע את הלקוחות בשתי דקות.

מאיר שטרית: אתה מוכן לחזור על נושא התקן, מה הבעיה עם התקן?

איתן פלדמן: התקן הזה הוא תקן מכון התקנים.

מאיר שטרית: אז איפה הבעיה?

איתן פלדמן: אין בעיה, אף אחד לא נמצא כאן.

איתן פלדמן: היחידים שנמצאים הם "מירס".

לירון גולדברג: כרגע רק חברת מירס אימצה את התקן הזה מכלל חברות התקשורת.

לירון גולדברג: זה תקן שמאפשר לחברה התמודדות פנימית במצבי חירום.

לירון גולדברג: משרד התקשורת עומד איתנו כרגע בקשר וגם עם מכון התקנים, ממה שאני יודע, כדי לאמץ את התקן הזה ולקבוע חובה שחברות התקשורת יאמצו אותו.

לירון גולדברג: המנהל הכללי יכול להתייחס לזה.

איתן פלדמן: אני רוצה שנשמע את הלקוחות כדי להבין את המשמעות מבחינתם שהקשר הזה נותן להם בשעת חירום.

איתן פלדמן: סרט של שתי דקות עם ראשי מועצות, סרט שימחיש הכי טוב את המשמעות.

הקרנת סרט: - "- - - - מערכת תקשורת מן הסתם היא גורם מאוד חשוב.

הקרנת סרט: היכולת לקבל התראה עוד לפני שהיא נשמעת לכלל הציבור, היכולת לתקשר עם האנשים שנמצאים בשטח, יכולת תקשורת בין הגורמים ובתוך כל ארגון גדול בתוך עצמו.

הקרנת סרט: הרשת היחידה שבעצם תפקדה זו רשת "מירס".

הקרנת סרט: אתה מיד קופץ ומזעיק את האמבולנס, את המשטרה, כיבוי אש ואת כוחות ההצלה.

הקרנת סרט: זאת הייתה הרשת היחידה שהייתה זמינה".

הקרנת סרט: - "אנחנו מכירים את "מירס" מימי הפעולה שלה במועצה.

הקרנת סרט: יש לה את היכולת ליצור קשר גם עם מערכות קורסות.

הקרנת סרט: זה בצעם מציל חיים ואתה יכול ליצור קשר גם בכלי וגם בווקי-טוקי וזה היתרון שלנו על פני מכשירים אחרים כי הוא נותן מספיק זמן לאנשים להתארגן.

הקרנת סרט: הקשר עם התושבים הוא קשר רציף וזה טוב, זה משרה בטחון ומחזק את האמון בינינו לביניהם" - "אין ספק שהתקשורת היא הגורם מספר אחת במתן השירות.

הקרנת סרט: סנכרון כל הגורמים למידע אחד, אחיד והנחיות אחידות מחייבים תקשורת אמינה, מהירה וזמינה.

הקרנת סרט: לכן הלכנו לכיוון של "מירס".

הקרנת סרט: לנו ברור שההצלחה של מתן שירות במצב כזה קשורה ותלויה במכשירי ה"מירס".

הקרנת סרט: - "אני חושב שבכל מקום צריכה להיות מערכת תקשורת שנותנת פתרונות לנושאים שהם חורגים מהשגרה.

הקרנת סרט: הדבר הזה הוא פשוט מציל חיים.

הקרנת סרט: זה הוכיח את עצמו ואני מקווה שמתוך השגרה נצא ונרחיב את זה גם לחירום - לטובת כולם.

הקרנת סרט: הרחבה של התשתית תיתן מענה כמעט מושלם לתושבים שלנו בשעת חירום".

איתן פלדמן: אני יכול להגיד רק מילה לסיכום.

איתן פלדמן: המערכת הזאת קיימת.

איתן פלדמן: היא קיימת אצל הלקוחות ביד.

איתן פלדמן: פשוט צריך להפעיל אותה.

יעקב לזר: אדוני היושב ראש, לדעתי הדיון כאן הולך למקום שלא היה מטרתו.

יעקב לזר: אני מצטער לומר את זה.

יעקב לזר: מדברים על איזו רשת צריכה להיות.

יעקב לזר: בזה רח"ל – רשות חירום לאומית מטפלת עכשיו.

יעקב לזר: כל הכבוד ל"מירס" היא יופי של רשת.

יעקב לזר: אבל אם כעת האנטנה תיפול איך מאוששים אותה?

יעקב לזר: אם מרכז המערכת של "מירס" נופל איך פועל מרכז אחר?

יעקב לזר: אני חושב שזו לא הייתה מטרת הדיון וכעת אנחנו נכנסים לשאלה איזו רשת צריכה להיות.

יעקב לזר: אבל אם יחסם תדר איך משרד התקשורת פועל להביא לי תדר חלופי?

מאיר שטרית: נציגי "מירס" אומרים "אתם הרי מקימים עכשיו רשת חדשה" כמו שאתה אמרת הרשת המיוחדת שאתם מקימים.

מאיר שטרית: אני לא יודע מתי כי לא מסרת לוח זמנים.

יעקב לזר: אמרתי שאני אשמח שתבוא לבקר ואני אתן פרטים.

מאיר שטרית: יש לוח זמנים?

יעקב לזר: סיימנו את פריסת התשתית.

מאיר שטרית: אבל מה עם הגורמים האחרים?

יעקב לזר: אני אומר שוב, אנחנו יחד עם רשות חירום לאומית בעבודת מטה מאוד מתקדמת.

יעקב לזר: כלומר אנחנו יודעים לאפיין עכשיו וברור שבסופו של דבר נגיע לשאלה כמה כסף צריך לתקצב.

מאיר שטרית: בדיוק.

מאיר שטרית: חברת מירס אומרת שעד שתקימו את הרשת שלכם, כלומר אם יש מחר רעידת אדמה, נמצא כאן נציג שאומר שיש רשת עם פריסה בכל הארץ, מערכת שפועלת עם 600 אתרים, עד הקמת הרשת החדשה תשתמשו ב"מריס.

יעקב לזר: ראשית משתמשים.

יעקב לזר: יש הפרדה.

יעקב לזר: אגב גם מגן דוד אדום ולגם לכיבוי אש מפעילות רשתות קונוונציונליות, גם באסון בכרמל לא היה מצב שלא דיברו.

יעקב לזר: בואו נשים את הדברים בפרופורציות.

יעקב לזר: אבל אם כעת יגידו שגזרת טבריה קרסה, איך בדיוק ה"מירס" ייתן מענה כשאין אתרים?

יעקב לזר: איך מאוששים את זה מחדש?

יעקב לזר: "מירס" להבדיל מהמכשיר המשטרתי, שני מכשירים של "מירס" לא יודעים לדבר האחד עם השני.

יעקב לזר: אני יודע וגם פיקוד העורף יודע לפרוס, ככה עובד בפיקוד העורף כבר שנים.

מאיר שטרית: המערכת שלכם היא משהו אחר.

מאיר שטרית: אבל ייקח זמן עד שהיא תהיה.

מאיר שטרית: אני חושב שזו הבעיה.

יעקב לזר: אני חושב שמטרת הדיון אומרת שאם יהיה משבר תקשורת אזורי גזרתי, לא משנה ממה הוא נובע, בין אם מנפילת טיל, מרעידת אדמה או משהו אחר, איך אנחנו מאחדים את הכוחות, מהן הדרכים הנכונות כדי לאושש את התשתיות האלה?

יעקב לזר: זאת מטרת הדיון וכך הבנתי את נושא הדיון.

יעקב לזר: אני חושב שרשות חירום לאומית עושה ומובילה כאן עבודה נכונה.

מאיר שטרית: שתי מטרות לדיון.

מאיר שטרית: ליצור מצב שבעת חירום יש לנו מערכת קיימת, עובדת, מרושתת, שנדע שבשעת חירום יש מערכת עובדת.

מאיר שטרית: זו מטרה אחת, לצערי היום זה לא קיים.

מאיר שטרית: צריך לומר את האמת שהיא לא קיימת כי אם מחר יש רעידת אדמה או חלילה מתקפה על מערכות קשר, היום אין לנו תשובה טובה לתרחיש כזה.

מאיר שטרית: אתה בעצמך אומר שהיום אתם במשטרה בפריסה, זה לא נמצא בכיבוי אש ולא נמצא בגופים אחרים שהם כוחות ההצלה שמגיעים ראשונים.

יעקב לזר: ראשית יש היום, כמו 'רשת מציל' יש לנו רשת משותפת של כוחות הצלה וחירום.

יעקב לזר: אני אומר שהבעיה העיקרית שלנו היא מה קורה כשיש משבר תקשורת ואיך מתאוששים ממנו.

יעקב לזר: בעניין של איך מדברים אני חושב שרשות חירום לאומית עושה ומובילה כאן תהליך שלדעתי הוא נכון.

יעקב לזר: יכול להיות שאתם יכולים להפעיל את כובד משקלכם, אני יודע שיש לך יכולת השפעה כדי לקדם את זה.

יעקב לזר: זה בסדר, הייתה הצעת מחליטים בממשלה שהתקדמה בעניין ונמשיך בזה.

יעקב לזר: השאלה היא איך מדינת ישראל נערכת למקרה של משבר.

יעקב לזר: נפלו תרנים, קרי התרסקו מתגים, קרי מתג אחד של חברה סלולר נפל, במקרה הזה אני לא רואה הבדל.

יעקב לזר: למשל בארצות הברית הסלולר הוא כלי מציל חיים.

יעקב לזר: אם אתה עכשיו מחייב 100 בארצות הברית, בישראל אסור לך לראות את המיקום של האדם, שם במוקד שמקבל את שיחת 100 הוא מקבל על המחשב את המיקום הסלולר כי הבינו שכל אחד הולך עם הסלולר.

יעקב לזר: כאן במדינת ישראל כשהעלנו את זה אמרו "זה צנעת הפרט".

יעקב לזר: חס וחלילה כשאדם מתקשר ל- 100 שנדע.

יעקב לזר: צריכים לקבל חוק מיוחד "חוק גולדברג" כדי לאתר את האדם הזה.

יעקב לזר: לחברות הסלולר יש חשיבות לא פחות מל"מירס" ולא חשוב משטרת ישראל.

יעקב לזר: השאלה הנשאלת איך יחד עם הצבא ועם הגורמים במדינת ישראל ניתן לצאת ממשבר שמתחיל מחסימת תדרים וכלה במשבר עמוק בתשתיות.

מאיר שטרית: מה שאתה אומר הוא נכון וגם מה שאני אומר נכון.

מאיר שטרית: אין סתירה בין השניים.

יעקב לזר: אני אומר שכאן יש תהליך להסדיר את רשתות התקשורת, לדעתי בהמשך של "קול ברמה" העסק נשרך מאוד מאחור.

יעקב לזר: נניח שתהיה רשת, ונגיע למצב הזה בעזרת ה', אני מאמין שגם זה יקרה.

יעקב לזר: היה ויהיה משבר מה עושים אז?

איתן אפרתי: מדובר על סיכוני ייחוס שונים.

איתן אפרתי: אם "מירס" יכול לתת פתרון טוב אז - - -

יעקב לזר: "מירס" תלוי בתרנים.

איתן אפרתי: מדברים על סיכוני ייחוס שמדברים על כיסוי תקשורתי אז גם "מירס" לא תוכל לתת.

איתן אפרתי: לכן שניכם צודקים.

איתן אפרתי: כל אחד מכם מדבר על ייחוס שונה.

לירון גולדברג: אנחנו רק רוצים להדגיש שמה אמרת נכון בנושא הקיים שכרגע אין מענה ולחברת מירס אכן יש את המענה.

לירון גולדברג: בנוסף לזה גם כשתהיה רשת המשטרה שהמדינה החליטה להשקיע מאות מיליונים בה, ברגע שהיא תקום עדיין לא יהיה מענה לכל העורף האזרחי.

לירון גולדברג: המשטרה אמרה שאת העיריות היא לא מכניסה וגם בתי חולים לא יכנסו, כל גופי החירום כולל "אגד" שצריך להניע, המאפיות וכל גוף כזה, ולכל המפעלים החיוניים לא יהיה להם מענה על הרשת המשטרתית שרשות חירום לאומית מובילה.

לירון גולדברג: גם רשות חירום לאומית אמרה שבשלב הראשון לא רוצים להכניס את כיבוי אש, מגן דוד אדום ואת הגורמים first responder's.

לירון גולדברג: אמר אילן דוידי שגם בשלב השלישי שלהם הם אולי ישקלו אם להכניס את כל הגורמים שהם העורף האזרחי.

אילן דוידי: הדיון הזה עקר כי אף אחד לא פסל את השימוש ב"מירס".

אילן דוידי: מחר יהיה אירוע ישתמשו בה.

יעקב לזר: דה פקטו משתמשים, אבל מה יקרה אם יהיה משבר תקשורת?

איתן פלדמן: למה משטרת ישראל הלכה למערכת כזאת ולא לקחו את "מירס"?

מאיר שטרית: אפשר לקחת גם את "מוטורולה" וגם את "מירס".

איתן פלדמן: כשמפתחים את המערכת במקביל יש את "מירס", זה לא סותר.

ליפא אוגמן: יש חברות עם 2,000 אתרים ולא עם 600 אתרים, 2,300.

ליפא אוגמן: אני מחברת סלקום ואני מדבר כמומחה.

ליפא אוגמן: יש חברות עם 2,200 אנטנות תן להם משאבי תדר שיהיו רק למגזר הביטחוני והם ייתנו פתרון יותר טוב מ"מירס".

לירון גולדברג: הם לא יכולים לתת פתרון יותר טוב מ"מירס".

מאיר שטרית: אמרתי בתחילת הדיון ואתם לא הייתם בתחילת הדיון, אמרתי שאני יזמתי את הדיון הזה על רקע הנפילה ב"סלקום".

מאיר שטרית: לא הצלחתי לקבל תשובה מ"סלקום" כשפנינו אליהם באמצעות מחלקת המחקר והמידע.

מאיר שטרית: לא קיבלנו עד היום שום תשובה לקראת הישיבה מה קרה, מדוע קרסה המערכת, איך אתם ערוכים לזה, איך אתם מונעים את זה בעתיד.

ליפא אוגמן: היה השבוע דיון בכנסת.

מאיר שטרית: מה זה שייך?

מאיר שטרית: אז מה אם היה דיון בכנסת?

מאיר שטרית: עניתם בדיון הזה אז אסור לכם לענות למחלקת המחקר והמידע של הכנסת כי היה דיון לפני שבוע בכנסת?

ליפא אוגמן: ענינו לכנסת עם כל הכבוד הראוי.

מאיר שטרית: אתה יושב היום בכנסת אז תענה, אם יש לך תשובה ואתה יודע מה קרה תן תשובה, ספר לנו כי אנחנו רוצים לדעת מה קרה ב"סלקום" ולמה נפלה המערכת, ולמה זה לא יכול לקרות מחר בבוקר פעם נוספת?

מאיר שטרית: אם אתה יודע מה קרה תרגיע אותנו ותגיד שמצאתם את התקלה, תיקנתם וזה לא יכול לקרות מחר.

מאיר שטרית: אתה יכול לומר את זה?

איתמר ברטוב: אני סגן המנהל הכללי לרגולציה ב"סלקום".

איתמר ברטוב: אמרנו שזה לא יכול לקרות מחר, אמרנו את זה על דעת מומחים.

איתמר ברטוב: אמרנו את זה באופן ברור לפני שבוע בכנסת.

איתמר ברטוב: מסרנו פירוט מלא של כל התמונה וזה נמצא בפרוטוקול הכנסת.

מאיר שטרית: מה קרה?

מאיר שטרית: למה נפלה המערכת?

מאיר שטרית: ליפא אוגמן:

מאיר שטרית: מאז הפרוטוקול של ועדת הכלכלה הרבה לא השתנה.

מאיר שטרית: אפשר לקרוא שוב את הפרוטוקול כי אין לנו מה לחדש.

מאיר שטרית: כל מה שנאמר כאן שהתקלה הייתה מורכבת והייתה תופעה מורכבת.

מאיר שטרית: אנחנו עדיין לא יודעים את סיבת התקלה.

מאיר שטרית: כל מה שאנחנו עושים על מנת לאתר את הסיבה, כדי לאתר אותה זה לעשות ניסוי אותו אנחנו מתכננים לעשות בחוץ בארץ והוא להקים סימולציה של רשת דומה ככל שניתן להקים אותה, זה לא דבר של מה בכך.

מאיר שטרית: אנחנו עושים דיונים להוספת תשתית.

מאיר שטרית: זה הולך להתפרס על מספר מדינות כי אין במעבדה אחת מסוימת את כל הציוד הרלוונטי.

מאיר שטרית: זה יתבצע בשתיים-שלוש מעבדות ויתפרס בכל אירופה.

מאיר שטרית: אני מקווה שבאותו ניסוי נוכל למצוא את סיבת הבעיה.

מאיר שטרית: יכולות להיות הרבה סיבות – אנחנו לא יודעים מה סיבת הבעיה.

מאיר שטרית: אז איך הוא יכול לומר שזה לא יקרה מחר?

ליפא אוגמן: תקלות יכולות לקרות.

ליפא אוגמן: תקלה כזאת לא תקרה כי אנחנו עשינו, והסברנו גם בוועדה שהייתה במשרד התקשורת, אנחנו נמצאים היום בקונפיגורציה רשת ששירתה אותנו כבר הרבה שנים ארוכות.

ליפא אוגמן: חזרנו אחורה ואנחנו במידה מסוימת בהקפאה עד שלא נעשה את הניסוי.

ליפא אוגמן: הניסוי הזה מתוכנן לעוד שלושה חודשים.

ליפא אוגמן: לדעתי אנחנו נוהגים כך גם באחריות כדי שהיא לא תחזור.

אפרים מושקטו: אני עובד במוטורולה.

אפרים מושקטו: אני מרשה לעצמי למרות שאני לא מייצג את פיקוד העורף לומר.

אפרים מושקטו: השתחררתי מהצבא לפני כשנה וחצי אחרי שמונה שנים בפיקוד העורף כולל מפקד מחוז חיפה וקצין אג"ם העורף.

אפרים מושקטו: כך שאנחנו מכירים די טוב את כל מה שקשור לחירום, בין אם אלו אירועי חירום בשגרה או מלחמה או תרחיש כזה או אחר.

אפרים מושקטו: בסופו של המשחק זה בין אפס למאה שצריכים לשחק ולשאוף כמובן להגיע למאה, מתוך הנחה שאנחנו לא רוצים להיות לא באפס אלא במאה.

אפרים מושקטו: אני אומר שלפחות לדעתי, גם מהיבט השני של הניסיון שציינתי, הפתרון בסוף צריך להיות מערכות קשר פרטיות בדיוק כמו שהציג כאן יעקב לזר מהמשטרה.

אפרים מושקטו: מערכות קשר לא ציבוריות כי אנחנו צריכים להכין את עצמנו לחירום – לנקודה של החירום בחצי שעה או בשעה ולאחר מכן, החל מהשרפה בכרמל עד לרעידת אדמה שתהייה או באירועי מלחמה.

אפרים מושקטו: כשיש מערכת קשר צבאית אז כל גוף בטחוני יודע להתאים את המערכת למה שהוא צריך.

אפרים מושקטו: הגדולה של המערכת הפרטית, ובוודאי המערכת שהוצגה כאן שקיימת במשטרה, שתהיה ביוני בפיקוד העורף וקיימת בנמל אשדוד, הגדולה שכל אחד יודע להתאים את הדרישות המבצעיות שלו למה שהוא רוצה בגוף הביטחוני שלו בתוך המערכת בלי להיות תלוי מה קורה בכלל באגף האזרחי והציבורי.

אפרים מושקטו: הגדולה הנוספת של המערכת היא שלמרות שהיא פרטית והיא מותאמת הוא יכול לדבר האחד עם השני.

אפרים מושקטו: זאת אומרת כן, אתה יכול לדבר בין המשטרה לבין פיקוד העורף, לדבר בין פיקוד העורף למגן דוד אדום וכיבוי אש כולל לדבר עם "מירס" או טלפון אחר.

אפרים מושקטו: הכול תחת שליטה של אותו גוף בטחוני שמחליט מה הוא צריך עם המשאבים שלו – זה דבר מאוד חשוב.

אפרים מושקטו: הנקודה הבאה המאוד חשובה, אני מדגיש כי נגעו בה, היא שמערכת הקשר הפרטית גורמת לכך שאם נפגע לך התא המרכזי אתה יכול לדבר בנפרד, מרמת המכשיר עד רמת האזור.

אפרים מושקטו: קרה לך אירוע בחיפה וכל היתר נפל אתה יכול לדבר רק באזור חיפה האחד עם השני באותו צורה.

אפרים מושקטו: זו שרידות שלא בטוח שהיא קיימת.

אפרים מושקטו: אני לא רוצה לדבר כעת על חברות אחרות.

אפרים מושקטו: לא בטוח שהיא קיימת בחברות אחרות ויש כבוד ל"מירס" אבל כשאני הייתי מפקד מחוז לא היה אירוע טרור אחד שרצנו כולם לנקודה והצלחנו חופשי לדבר בצורה תקינה.

אפרים מושקטו: יש כבוד כמו שאומרים בצבא לחברת "מירס".

אפרים מושקטו: הדבר הזה קיים והוא לא דבר עתידי.

אפרים מושקטו: מערכת רדיו קיימת בווריאציה כזאת או אחרת גם היום עוד לפני שמכניסים את המערכת החדשה.

אפרים מושקטו: היא קיימת ועובדת.

אפרים מושקטו: לצערנו הרב ברשויות המקומיות, אולי מישהו אחר יכול לגעת בזה, רצו מהר לפתרון של ה- PPT וזנחו את הפתרון של מכשירי הקשר הרדיו הפשוטים שמכירים, כדי שיוכלו לדבר בחירום.

אפרים מושקטו: גם זאת נקודה חשובה שצריך לראות שבכל רשות יהיה את זה.

אפרים מושקטו: לסיכום.

אפרים מושקטו: זה הרבה יותר מהר מאשר אנשים חושבים.

אפרים מושקטו: המשטרה כבר עמוק בפנים.

אפרים מושקטו: פיקוד העורף בתרגיל שיהיה להם, בחודש יוני - המערכת תעבוד.

אפרים מושקטו: נמל אשדוד כבר עובד.

אפרים מושקטו: אמרת קודם נכון שזה לא רק הרשויות המקומיות שצריכות להיכנס למערכת הפרטית הזאת אלא יש פה מספיק גופי תשתית חשובים במדינה.

אפרים מושקטו: כמו נמלים, רשות שדות התעופה, חברת חשמל וכדומה שחייבות להיות בעגלה של מערכת הקשר הפרטית.

אפרים מושקטו: הכותרת – לכל אחד יש את הייחודיות שלו אבל יודעים להתחבר האחד עם השני.

אפרים מושקטו: דבר שקיים, חי, עובד, בועט והרבה יותר מהר ממה שהציגו חברי מקודם שחשב על משהו עתידי.

חיליק סופר: אני עד לאחרונה הייתי ראש מחלקה בפיקוד העורף.

חיליק סופר: כתבתי את התורה הלאומית למענה לרעידות אדמה בתוקף חברותי בוועדת ההיגוי לרעידות אדמה.

חיליק סופר: אני חושב שהדיון הזה הוא דיון מאוד חשוב.

חיליק סופר: לדעתי אנחנו צריכים ראשית להגדיר את התפיסה הלאומית, את העקרונות ואחר כך לרוץ לפתרונות.

חיליק סופר: אני לא חושב שנכון להשיט את הפתרון על חברה כזאת או אחרת.

חיליק סופר: למה אני מכוון?

חיליק סופר: אני חושב שהדברים שאמר ראש מחלקת הקשר של משטרת ישראל הם דברים נכונים מאוד, וגם הדברים שאפרים מושקטו אמר כאן.

חיליק סופר: אנחנו מדברים על פתרון סלולר, אבל היום הטכנולוגיה מתקדמת בקצב כל כך מהיר שלא נכון להשיט את הפתרון על סלולר או מערכת אחרת.

חיליק סופר: יש היום מערכת לוויינית ואולי היום זה קצת יותר יקר.

חיליק סופר: אני מניח שבעוד שלוש-חמש שנים זו תהיה תקשורת מאוד זמינה.

חיליק סופר: לכן צריך לדבר על עקרונות ולא כל שנה-שנתיים וגם להיכנס לחקיקה.

חיליק סופר: זו אחת הבעיות שלנו כי בחוק למשל אין את כל נושא האינטרנט.

חיליק סופר: אני מדבר על זה כראש מחלקה לשעבר בפיקוד העורף שנפגש גם המנהל הכללי של משרד התקשורת לנושא פריצה לאתרי האינטרנט ולתת את התראה שם.

חיליק סופר: אין לנו סמכות שם, ויש לנו רק סמכות על הרדיו והטלוויזיה כי החקיקה הייתה ישנה מאוד.

חיליק סופר: בגלל זה צריך קודם כל לדבר על התפיסה.

חיליק סופר: המומחיות שלי היא גם בנושא, ונכון שככל שאתה מפזר, למשל אנחנו מדברים שגם לאזרחים תהיה בעיה ברעידת אדמה.

חיליק סופר: עם כל הכבוד ל- first responder's וחשוב מאוד לטפל ב- first responder's ולתת להם את הרשת הפרטית שדיבר עליה אפרים מושקטו.

חיליק סופר: גם אסור להעמיס עליהם יותר מדי מאפיות או כל מיני אנשים אחרים שיהוו עוד עומס, אבל האזרחים מאוד חשובים.

חיליק סופר: קריסת המערכות היא לא רק בגלל שהתורן של האנטנה נפל או שהטיל בדיוק נפל ופגע – זו הסתברות מאוד נמוכה וזה גם לא קורה באזורי אסון.

חיליק סופר: מי שהיה מכיר את זה.

חיליק סופר: למה מערכות קורסות?

חיליק סופר: - התשובה היא שהרבה מנויים מחייגים באותו זמן.

חיליק סופר: זו התשובה ולא האנטנה והחיזוק.

חיליק סופר: אגב רוב האנטנות נבנו על פי תקן רעידת אדמה כי האנטנות נבנו בעיקר בשלושים שנה האחרונות ותקן 413 נכנס כבר משנת 1975.

חיליק סופר: זה מאוד נדיר שאנטנה תקרוס בגלל רעידת אדמה.

חיליק סופר: הבעיה היא שכל כך הרבה מנויים, אנחנו רואים את זה באירועי טרור, הרבה מאוד אנשים מתקשרים, הרבה מאוד כיבוי אש, הרבה מאוד מגן דוד אדום משתמשים ואז התקשורת קורסת.

חיליק סופר: על זה צריך לתת מענה.

חיליק סופר: לכן כאן צריך לפזר את היכולות שלנו לתקשר עם הציבור ולאפשר קודם כל לכוחות הביטחון לתקשר עם עצמם.

חיליק סופר: הפתרון שרשות חירום לאומית מובילה והתפיסה יחד עם המשטרה ולפיקוד העורף שהגיעו להבנה, לפחות לפני שלושה חודשים כשעזבתי, יש את המערכת וכבר מדברים על שני הגופים המובילים.

חיליק סופר: הרי מי שמפקח על אירועים, צריך להגיד הם משטרת ישראל ופיקוד העורף, כמובן תלוי בתרחיש אם הוא אירוע טבע או של טרור, בעניין הזה שאר ארגוני ההלצה, מכבי אש, מגן דוד אדום הם ארגוני עזר כך שהם מופיעים בחוק כארגוני עזר.

חיליק סופר: הם מחויבים וצריך לחייב אותם לבוא להתחבר ולא שכל אחד ילך לקנות מערכת פרטית משלו.

חיליק סופר: יש כאן לובי מאוד חזק, יש כאן הרבה מאוד חברות, אין לי שום בעיה עם זה וזה בסדר וגם מקבלים כאן פרסום בחינם.

חיליק סופר: אני אומר את זה כאזרח ואין לי אינטרס בשום דבר.

חיליק סופר: אני חבר ועדת ההיגוי ועד לפני כמה שנים הייתי בצבא הרבה מאוד שנים, אני מדבר כאיש מומחה ולא כאיש שעושה לובינג לחברה כזאת או אחרת.

חיליק סופר: לכן אנחנו צריכים שלא כל גוף ילך לאיזו חברה ויקנה את המוצר שלה אם יש לה מערכת שיווק טובה ומכרו את זה למשטרה או למכבי אש, ואחר כך צריך עוד מערכת שתתאם ביניהם.

חיליק סופר: זו התפיסה, זה הרעיון, צריך לכתוב את זה.

חיליק סופר: לכן הדיון הזה הוא מאוד חשוב.

מאיר שטרית: כדי שזה יקרה צריך מישהו שיכתוב את זה, או תכנית או החלטה ולהגיד עושים א', ב', ג' נא להתיישר.

מאיר שטרית: את זה אני מצפה שיקרה והיום ואני לא רואה שזה קיים.

חיליק סופר: אדוני היושב פתחתי ואמרתי שעצם הדיון הזה הוא דיון מאוד חשוב כי אתה נוגע בשורש הבעיה ולא נותן אקמול לחולי סרטן.

חיליק סופר: לכן פתח הנציג של רשות חירום לאומית כאן ודיבר על גיבוש התפיסה.

חיליק סופר: בגיבוש התפיסה כפי שאמרתי צריך לתת את כל המענים האפשריים ולא ללכת לפתרון אחד שבסופו של דבר יהווה אבן על ארגוני החירום.

ליאור ורונה: אני לא רוצה להלאות אתכם ביותר מדי שקפים.

ליאור ורונה: אני רוצה להתייחס לשלוש-ארבע דוגמאות כדי להציג את המצב.

ליאור ורונה: אתם מדברים על דברים מאוד חשובים וקריטיים.

ליאור ורונה: בעצם על תשתית התקשורת במדינת במצב חירום.

ליאור ורונה: הנושא הזה הוא בכל העיתות.

ליאור ורונה: אני יכול לומר לכם דבר אחד לפחות מהבדיקות שאני עשיתי.

ליאור ורונה: אנחנו יכולים נכון להיום להסתכל על תשתית תקשורת ולהיות מרוצים מבחינת האיכות שלה ביחס להרבה מדינות בעולם.

ליאור ורונה: אני שואל, ואני מתחבר לאנרגיות של חברי כאן.

מאיר שטרית: לא צריך להגזים.

מאיר שטרית: במחירים שאנחנו משלמים אתם צריכים שהתקשורת תהיי פי עשר טובה.

ליאור ורונה: תבדוק ואתה תגלה את זה.

ליאור ורונה: אני מדבר מהצד של האנטנות ולא משום צד אחר.

ליאור ורונה: אמר כאן חברי לפי כן ואני מתחבר לאנרגיות שלו שאמר שצריך להסתכל לטווח הארוך.

ליאור ורונה: האם המצב שקיים היום, שגם עליו יש לך טענה כזאת או אחרת והיא צריכה להיבדק, לאן אנחנו הולכים בעצם מחר מחרתיים - - -

מאיר שטרית: ליאור ורונה, סוס נכנס פעם לבר וביקש כוס בירה.

מאיר שטרית: הברמן אמר "אני בחיים שלי לא ראיתי סוס שותה בירה" הסוס אמר לו "במחירים שלכם גם לא תראה עוד".

ליאור ורונה: אני באתי לפה להרים דגל אדום.

ליאור ורונה: את הדגל האדום הרמתי אחרי שראיתי את המודעה הזאת בעיתון לפני כחודשיים.

ליאור ורונה: שלחתי מיד מכתב לראש הממשלה עם העתקים לשר התקשורת ולכל השרים הרלוונטיים.

ליאור ורונה: שלחתי עוד מכתב לראש הממשלה אחרי האסון בכרמל.

ליאור ורונה: עשיתי את זה מסיבה אחת פשוטה כי אני חושב שצריך כאן להתעורר כי התשתית הסלולר מבחינת ההליך הרגולטורי שהיום מתקיים בכנסת ישראל ובמשרדי הממשלה הולך לדרדר אותנו אחורה.

ליאור ורונה: גם אם זה חוסר היכולת של החברות להקים אנטנות קטנות, גם תכנית מתאר ארצית שבעצם מונעת הקמת אנטנות סלולר, כי הרשויות המקומיות לא משתפות פעולה.

ליאור ורונה: גם בהצעות חוק כאלה ואחרות שאחת מהן נדונה לא מזמן לגבי הרחקת אנטנות סלולר ממוסדות ציבור.

ליאור ורונה: שנבין שהרחקת אנטנות סלולר ממוסדות ציבור - - -

מאיר שטרית: אני אמרתי את זה בתחילת הישיבה.

מאיר שטרית: אתה לא היית פה.

ליאור ורונה: הייתי ושמעתי אותך ואני אגע בזה.

ליאור ורונה: הייתי והקשבתי בקשב רב.

ליאור ורונה: אבל הצעות החוק האחרות, אני שואל כאילו יד אחת במשרדי הממשלה שלא עושים מספיק ומשרד התקשורת הוא היחיד שמנסה להרים דגל והוא בעצם לבד.

ליאור ורונה: אני רוצה להראות רק כמה עובדות ואני לא אלאה אתכם.

ליאור ורונה: דבר ראשון כשראיתי את המודעה הזאת בעיתון, לא ידעתי אם לצחוק או לבכות כי אם באמת בונים על פי ההתנהגות שאנחנו נגיע למצב שבו הסלולר יוכל לעבוד כפי שמתנהל אם ההצעות יעברו – אז אנחנו לא שם.

ליאור ורונה: לא אתן לכם את כל ההמלצות.

ליאור ורונה: המשרד להגנת הסביבה ו ואיך התשתית הסלולר, יש כאן אנשי מקצוע שכבר מכירים את הדברים האלה.

ליאור ורונה: אני אגע רק בכמה נקודות רק כדי לשבר את האוזן.

ליאור ורונה: הטבלה של המשרד להגנת הסביבה שחילק את ערי ישראל ובדק את רמת התקשורת במדינת ישראל לפי רמת הקרינה.

ליאור ורונה: הוא לקח את תל אביב כמודל אידיאלי לכל דבר - - -

מאיר שטרית: אנטנות זה לא הנושא היום.

ליאור ורונה: זה כן ואני אסביר לך עוד שנייה למה.

ליאור ורונה: פה אתה יכול לראות את הסימנים שכאשר בתל אביב רמת הפריסה יחסית בסדר ואתה משווה למשל את ראש פינה לתל אביב ואתה מבין שאנשים נחשפים ליותר קרינה, אתה מבין שגם הקליטה שלהם פחות טובה.

ליאור ורונה: אתה מבין שבעיתות חירום יהיה להם יותר קשה לתקשר אחד עם השני.

ליאור ורונה: זו עובדה שאומר הממונה על הקרינה במשרד להגנת הסביבה.

ליאור ורונה: אני רוצה להראות לך שני שקפים אחרונים.

ליאור ורונה: אם ניקח את מצב הקליטה היום באשדוד – אנחנו רואים שהנקודות האדומות מראות ש- 4% מאשדוד בקשיי קליטה חמורים ביותר.

ליאור ורונה: אם תוריד את האנטנות הקטנות ותעביר את הצעת החוק של חברי כנסת אתה תראה שקשיי הקליטה יהפכו ל- 12%.

ליאור ורונה: אדוני היושב ראש אנחנו כבר שם.

ליאור ורונה: אני לא מנסה להפחיד, אלה העובדות ולשם אנחנו מתכוונים.

ליאור ורונה: לסיום שקף כדי שנבין, ניקח את שדרות אם ניקח למשל את הפריסה של חברת פרנטר ואני יכול להראות את הכול, כל העיגולים הם עיגולים שבהם יש מוקדים בהם יש קליטת סלולר.

ליאור ורונה: אם הצעות יעברו ולא יהיו מתקנים קטנים של סלולר כל האזורים עם העיגולים יהיו ללא קליטה.

ליאור ורונה: אנחנו מדברים על העיר שדרות.

ליאור ורונה: אותו הדבר גם בנושא "פלאפון" כל הנקודות האדומות האלה יהיו בלי קליטה במקרה שהצעות החוק הקיימות והתהליך עם המתקנים הקטנים יקרו.

ליאור ורונה: אנחנו שם.

ליאור ורונה: אני הייתי מתייחס מאוד ברצינות לנושא הזה.

ליאור ורונה: אני חושב שמשרדי הממשלה ולא רק משרד התקשורת, צריכים לעשות הרבה יותר כי אם לא אנחנו נהיה במצב שבשדרות ינסו בעת מצוקה, אני לא מדבר על מלחמה אלא על מצוקה, ליצור קשר אחד עם השני ותקשורת לא תהיה.

ליאור ורונה: את הדגל האדום הזה לפני שיהיה דגל שחור אני מציע לעצור.

מאיר שטרית: אני רוצה לומר לך שבשדרות לכולם יש טלפונים קוויים והם יכולים לדבר האחד עם השני.

מאיר שטרית: זה גם יותר זול.

מאיר שטרית: חברים זה לא הנושא, ואני אתכם בעניין האנטנות אבל היום לא זה הנושא.

מאיר שטרית: בבקשה המנהל הכללי של משרד התקשורת.

עדן בר טל: אני מתנצל אני חייב לצאת לדיון עם השר.

עדן בר טל: אני אתמצת את דבריי לשתי נקודות אחרונות.

עדן בר טל: יש שני דברים לדיון.

עדן בר טל: אחד – מערכות התקשורת בשעת חירום, אני מזדהה עם כל מה שנאמר על ידי חיליק סופר כי הדברים צריכים להיות מתוך תורה אחת שמופעלת על ידי גוף מלמעלה.

עדן בר טל: לאחר מכן יש נגזרות לפעולה אצל הגורמים הרלוונטיים ולא פעילות שאולי נעשית לפעמים בשיטת אד הוק.

עדן בר טל: קודם גוף אחד רוכש ולאחר מכן תופרים סביב זה את החליפה.

עדן בר טל: כל נושא של תקשורת בשעת חירום מבחינת המערכות של גופי החירום, לא נאה לי לדבר על העניין הזה, אבל אומר שהממשק היחידי העקיף שלנו לנושא זה המעורבות שלנו בוועדת התדרים.

עדן בר טל: זה הממשק היחידי.

עדן בר טל: לגבי הנושא של הרשתות הפרטיות ברור לי למה חברת מוטורולה רוצה לקדם את העניין הזה מתוך אינטרס -- - - .

עדן בר טל: רק צריך להבין שמדובר על משאב מאוד מגובל של תדרים שהשימוש בו ברשתות פרטיות הוא לאו דווקא השימוש המושכל, היעיל ביותר כלפי כל הצרכנים לכלל השימושים האזרחיים והלא אזרחיים.

עדן בר טל: זאת אומרת שיש הבדל בין רשת כלל ארצית כמו של משטרה, מגן דוד אדום וכדומה, לבין של גורמים מקומיים לוקאליים בלבד שבשביל 400-500 משתמשים רוצים תדר ומקסימום ל- 400 משתמשים בטווח של כמה קילומטר.

עדן בר טל: בשום מקום בארץ זה לא יעבוד.

עדן בר טל: אני רוצה להוריד את זה מהשולחן ולומר שגם זה צריך לדון במקומות הנכונים על ידי המומחים.

עדן בר טל: אבל הנושא יבוא אם יתברר שיש צורך בטחוני גם לרשתות לוקאליות קטנות וכדומה.

עדן בר טל: זה יגיע לוועדת התדרים ושם זה ידון, לא משרד התקשורת.

עדן בר טל: היכן כן משרד התקשורת – אני שמעתי קונצנזוס מדהים סביב השולחן הזה על ידי מומחים, אנשים שאני מאוד מעריך אותם כי יש לנו גם פגישות עבודה, הם מומחים מאוד בתחום שהם דיברו בו.

עדן בר טל: הם הסבירו לכולם שמשרד התקשורת אחראי ואני לא מתכוון לנער את האחריות הזאת מכתפיי אבל נדהמתי אחרי הטלת האחריות הזאת לראות שבעצם שכל מה שהם דיברו מבחינת ידע, מומחיות, מה צריך ואיך צריך מצוי רק אצלם.

עדן בר טל: אני אגיד לאדוני בכנות ששום דבר מבחינת אפיון תרחישי איום, המילה איום לא מוכרת לי, האיום היחידי שאני מכיר זה איזה פעולה תנקוט חברה מסוימת שלא מוצא חן בעינה מהלך רגולטורי מסוים שלי.

עדן בר טל: זה האיום היחידי שאני מכיר.

עדן בר טל: אני לא מכיר איומים אחרים ואם במדינה מודרנית עם תוצר גולמי לנפש של כמעט 30,000 דולר חושבים שפקיד מכובד ככל שיהיה עם החליפה הכי טובה הופך להיות מומחה לביטחון, הופך להיות מומחה לחירום או לשרידות, או לידע הנדסי, ידע בחירום, וידע של איומים, אני חושש שאנחנו עלולים לפקשש.

עדן בר טל: לא איכפת לי לצורך הדיון שכולם ירגישו טוב שהאחריות תישאר עלי, אבל אני אומר שאם רוצים פתרונות בצורה מעשית חייבים להתקדם באופן הבא, זה בעצם האופן בו פתחתי את הדיאלוג ללא עימות עם רשות חירום לאומית שגם הבהירו לי את האחריות.

עדן בר טל: אבל בשביל שהדיון יהיה אחראי ומעשי ועם תוצאות פרקטיות עבור כל האזרחים אז לא התעמקתי בלהסיר את האחריות מעצמי ולחלוק אותה עם מישהו אחר.

עדן בר טל: רק אמרתי להם "בסדר, האחריות עלינו, אבל היות ואני רק צריך לבצע את מה שאתם תגידו או מומחים מטעמכם או מומחים אחרים שיגידו לי מה לעשות, אני אפעל".

עדן בר טל: אני אעשה ואת הפעילות הביצוע הרגולטורית ושל החכמה והידע והנחיות ושל ההוראות של הגורמים מקצועיים, אני רק מעדיף שיהיה גורם אחד במדינת ישראל שיכלול את כלל הצרכים וכלל המדיניות, ואני אבצע את מה שיגידו לי.

עדן בר טל: אני אבצע ואני אשתף פעולה.

עדן בר טל: לצורך כך אני אפילו רוצה לשים אדם מחויב לעניין שיעשה את זה והם גם יעזרו לי.

עדן בר טל: אני רק אומר בשיא הרצינות שאחרי הטלת האחריות, וכנראה זה מאוד חשוב פורמאלית – אני מגיע מהמגזר הפרטי ואולי בגלל זה אני עשיתי את הטעות ולקחתי על עצמי בכזאת חופשיות את האחריות ואני מניח שיהיה כרך שאוכל להראות לנכדיי שכתבו עלי פעם ספר.

עדן בר טל: אבל ברצינות אני לא מתכוון ואני לא מכיר גוף אחר חוץ מרשות חירום לאומית שאני פונה אליו החוצה ואומר "תנחו אותנו בכל מה שאנחנו צריכים לעשות, ביכולתנו נעשה ואיפה שאין לנו יכולת תעזרו לנו לייצר יכולת וגם נעשה".

עדן בר טל: זה סיכום הדברים ואני מקווה שבחודשים הקרובים גם נראה התקדמות מעשית בדבר הזה.

מאיר שטרית: לפני שאתה יוצא אני רוצה להציע לך עצה כוותיק בכנסת ובממשלה.

מאיר שטרית: אתה מיהרת לקחת על עצמך את האחריות כשאתה אומר שאין לך את הכלים ואת הידע על כך.

מאיר שטרית: אני מציע לך לעשות אחת משתיים, או להסיר מעליך את האחריות, אני מתכוון ברצינות.

מאיר שטרית: להודיע לממשלה חברים, משרד התקשורת לא יכול להיות אחראי ולכן הוא מוריד מעליו את האחריות של טיפול בתקשורת בשעת חירום.

מאיר שטרית: למה?

מאיר שטרית: – כי חלילה אם יקרה מחר אסון כמו רעידת אדמה והמערכות תיפולנה אתה תעמוד בפני וועדת חקירה.

מאיר שטרית: אף אחד לא יזכור בכלל שאמרת שאין לך כלים, אף אחד לא יזכור את זה.

מאיר שטרית: יזכרו דבר אחד שאתה היית אחראי ואמרת שאתה אחראי.

מאיר שטרית: ישאלו מה עשית ולא עשית כלום ולכן אתה עומד לדין, אתה והשר וכל מי שאחראי במשרד התקשורת.

מאיר שטרית: או שאתה מוריד מעליך את האחריות ואומר לממשלה נא לרשום לפניכם, השר צריך להודיע שמשרד התקשורת לא יכול להיות אחראי ולכן הוא לא אחראי לנושא של תקשורת בשעת חירום ולבקש להטיל את האחריות על רשות חירום לאומית או מישהו אחר.

מאיר שטרית: הממשלה יכולה להחליט על אופציות שונות.

מאיר שטרית: לחלופין כן לקחת את האחריות כמו שאמרת ולא להישאר בצד.

מאיר שטרית: אני מציע לך, אני הייתי שר במשרדים שונים וגם לא תמיד הייתי מומחה בתחום שעסקתי בו.

מאיר שטרית: אבל בשביל זה יש אנשי מקצוע.

מאיר שטרית: לדעתי אתה יכול כמנהל הכללי של משרד התקשורת לדרוש להקים קונקרטית ועדה שכוללת את המנהל הכללי של משרד הביטחון, את המנהל הכללי של המשרד לביטחון פנים, את ועדת ההיגוי לרעידות אדמה ואת כל הגורמים הרלוונטיים.

מאיר שטרית: להקים ועדה שתפקידה יהיה לקבוע תוך פרק זמן נתון, שתתכנס כמה פעמים שצריך, פעם-פעמיים בשבוע לשבת עד שיצא עשן, לומר שאתה רוצה שהוועדה הזאת תחליט מה אתה צריך כדי להיערך לתקשורת בזמן חירום ולשים את ההמלצות על השולחן ולפעול בהתאם להם.

מאיר שטרית: אם אתה לא עושה את זה אתה באמת נשאר אחראי ולא עושה דבר.

מאיר שטרית: או שתסיר מעליך את האחריות ותודיע לממשלה שאתם לא אחראים או שתפעל כך, בדרך בה לפעמים אני פעלתי.

מאיר שטרית: אתה מקים ועדה כזאת ומזמין את המנהלים הכללים ואני מאמין שהם יבואו מרצון כי אין סיבה להתחמק מאחריות, שיבואו עם אנשי המקצוע שלהם.

מאיר שטרית: תגבשו תורה, מה שאמר כאן חיליק סופר, לכתוב את התורה מה צריך לעשות כדי להיערך.

מאיר שטרית: דיבר כאן קצין המשטרה בצורה יפה על העניין, יש תרגיל, יש לקחים.

מאיר שטרית: תיישמו את זה.

מאיר שטרית: תכתבו מה אתם צריכים לעשות כדי לחבר את המדינה כולה למצב שבעת חירום יש לנו תשובה.

מאיר שטרית: כהחלטת ביניים אני שוב חוזר ואומר עד שתקום הרשת, אני מקווה שנציג "מוטורולה" כאן צודק ובאמת בחודש יוני נראה את הרשת קיימת גם בגופים אחרים וכן הלאה.

מאיר שטרית: עד אז וכל עוד אין משהו אחר יכול להיות שצריכים לקבל החלטה ולהגיד שבעת הזאת כל עוד אין דבר אחר אנחנו מציעים לפעול בשיטה א', ב' או ג'.

מאיר שטרית: תגידו מה שאתם רוצים.

מאיר שטרית: אני חושב שצריך לקבוע עמדות.

מאיר שטרית: אני מאוד מוטרד שזה לא מוסדר.

מאיר שטרית: יש המון פעילויות אבל זה לא עניין מוסדר.

מאיר שטרית: אני אומר בצער שזה לא עניין מוסדר.

מאיר שטרית: אני אביא דוגמה ממקום אחר על רקע השרפה בכרמל.

מאיר שטרית: ראיתי סרטים ולא התחמקתי מאחריות.

מאיר שטרית: אני חשבתי שכיבוי אש לא ערוך, ובאמת עשיתי את כל הפעולות שהיו אמורות להביא לרפורמה להקמת רשות לאומית לכיבוי אש.

מאיר שטרית: הייתי בסוף הדרך ולצערי הממשלה נפלה.

מאיר שטרית: אז התחילו שוב מחדש, הכול מת כאילו לא קרה כלום.

מאיר שטרית: הממשלה מחליטה מחדש להקים רשות כאילו לא הייתה החלטת ממשלה בשנת 2007.

מאיר שטרית: כבר קבענו את המשא ומתן עם אנשי כיבוי אש, הכול גמור ומוסכם, חתום איתם, הצעת חוק שפרסמתי לפני שהממשלה נפלה.

מאיר שטרית: הכול היה סגור.

מאיר שטרית: פתאום עכשיו כולם צועקים צריך רפורמה.

מאיר שטרית: שאלתי למה לא התחילו ברפורמה לפניי, היו הרבה שרי פנים לפניי.

מאיר שטרית: שש שנים לפניי היו עשרה שרי פנים - בממוצע כל אחד היה חצי שנה.

מאיר שטרית: אם אני לא הייתי נוקט בפעולה הזאת כשר פנים, לעשות את הרפורמה הזאת לקראת מצב כזה כי הבנתי שכיבוי אש לא ערוך לשריפות.

מאיר שטרית: ציינתי את זה בכתב ובעל פה, בדיונים ארוכים אין ספור.

מאיר שטרית: אם לא הייתי עושה את זה אני בטוח הייתי נמצא בתור מי שאחראי למה שקרה כשכיבוי אש לא נתן תשובה לאסון.

מאיר שטרית: למה לא שמו עלי אצבע?

מאיר שטרית: –כי אני באמת עשיתי את כל מה שיכולתי במסגרת שיכולתי לעשות בה להביא לשינוי דרסטי במצב.

מאיר שטרית: אני אומר לך עשה את זה.

מאיר שטרית: אתם יכולים לעשות את זה.

מאיר שטרית: אתה יכול לעשות את זה כמנהל הכללי, שהשר שלך יכנס את השרים הרלוונטיים להקמת ועדת שרים לצורך העניין, שאנשי המקצוע ייעצו לו ותקבלו החלטות.

מאיר שטרית: זה מה שאני חושב שצריך לעשות - לקבל החלטה.

מאיר שטרית: רבותיי, אני אומר בצער שהלוואי שלא נזדקק לזה אף פעם, אבל רעידת האדמה לא תחכה לנו.

מאיר שטרית: לא תחכה עד שנסיים את עבודת הוועדות.

מאיר שטרית: חלילה יכול להיות גם אסון טבע אחר, האסונות לא מחכים זה יכול לקרות במפתיע ואז כולם ישאלו מה עשינו, איפה היינו.

מאיר שטרית: אני מציע לך כמנהל הכללי לעשות אחת משתי הפעולות.

אילן דוידי: האם יכול לבוא לכאן עכשיו משרד הביטחון ולהגיד שהוא לא אחראי על ביטחון במדינת ישראל?

מאיר שטרית: בשביל זה יש ממשלה.

מאיר שטרית: אם יהיה ויכוח בין הגורמים הממשלה תחליט מי האחראי.

אילן דוידי: לכן נפגשנו בפגישות מקדימות עם משרד התקשורת.

אילן דוידי: לטעמי משרד התקשורת לא יכול לבוא ולהגיד שהוא לא אחראי.

אילן דוידי: זה הייעוד שלו.

אילן דוידי: מה שכן הוא יכול להגיד, והוא אמר, שהוא לא יודע לכתוב תרחישים.

אילן דוידי: בזה אנחנו נסייע לו.

אילן דוידי: כשהוא יגיד שהוא לא אחראי על תקשורת זה כמו לבוא ולהגיד שאין לו אחריות על כל הסיבים האופטיים בישראל.

מאיר שטרית: אולי אני לא יודע ממש איך עובדת רשות חירום לאומית, אני יודע איך עובדת הממשלה.

מאיר שטרית: כשיש ויכוח בתוך הממשלה ואין החלטה ברורה מי אחראי שום דבר לא קורה.

אילן דוידי: לנו זה ברור.

מאיר שטרית: אני חושב שאם משרד התקשורת אומר שאין לו מושג מה לעשות בעניין הזה, יכול להיות שהוא צריך להגיד שהוא לא רוצה להיות אחראי על זה.

אילן דוידי: אין לו מושג בכתיבת תרחישי ייחוס - אני מסכים איתו ואנחנו נעזור לו.

אילן דוידי: אבל בוודאי שיש לו מושג בהיבטים המקצועיים.

אילן דוידי: אין לו משרד לקבוע מהי שרידות של מתקני תקשורת?

אילן דוידי: טכנאי יודע לעשות את זה.

אילן דוידי: יש שם מהנדסים.

אילן דוידי: אין לו מושג לפנות לחברות התקשורת שהוא אמון עליהם ולומר להם תביאו אלי את כל - - -

מאיר שטרית: אם אני הייתי אחראי על רשות חירום לאומית אני הייתי רוצה לקחת את האחריות הזאת על עצמי.

מאיר שטרית: אם אני אחראי על כל שירותי החירום למה שלא אקח גם את זה?

אילן דוידי: ההגדרה לא נכונה משום שרח"ל- הרשות חירום לאומית לא מחליפה את משרדי הממשלה.

אילן דוידי: רשות חירום לאומית היא שלושים וחמישה איש.

אילן דוידי: כל משרד ממשלתי אחראי על העבודה שלו.

אילן דוידי: אנחנו אחראים שמשרדי הממשלה יממשו את האחריות שלהם המוגדרת בחוק.

מאיר שטרית: יפה.

מאיר שטרית: תוציא נייר למנהל הכללי של משרד התקשורת שאומר לו שהתכנית הממשלתית לתפעול בשעת חירום היא לעשות א', ב' ג' ד' ה'.

אילן דוידי: אמרנו שנעשה את זה.

עדן בר טל: לקבוע תרחישי ייחוס אין לי את המתרגמים בתוך המשרד שיגידו לי מה הם אומרים.

עדן בר טל: אני מבקש רק לסכם.

עדן בר טל: היות שבסוף לא יהיה פער פרקטי אני אתחיל, ראשית קלעתי לדעת גדולים.

עדן בר טל: אדוני היושב ראש מכיוון שאנחנו לא יודעים אם הבעיה הבאה של ישראל תהיה עוד ארבע דקות או עוד ארבעים שנה, אני לא יכולתי להרשות לעצמי את השקט הנפשי לבזבז את הזמן ואת האנרגיות שלנו ושל אחרים בשאלת האחריות ולכן מיד חתרתי לפתרון פרקטי.

עדן בר טל: סיכמתי עם ראש רשות חירום לאומית ועם הצוות שיושב כאן שהיו באותה בפגישה, שהם יתנו לנו את התמיכה המקצועית ואנחנו נבצע את כל מה שביכולתנו לבצע.

עדן בר טל: אפילו את היכולות שחסרות לנו הם יעזרו לרכוש.

עדן בר טל: אנחנו חותרים לפתרון פרקטי כי החלופה הייתה ויכוח תיאורטי מאוד מלהיב שבו הייתי מגן על עצמי בצורה מצוינת, אבל פתרון אין.

עדן בר טל: אני לא יכול לישון בשקט בלילה ללא פתרון.

מאיר שטרית: תפעל בדרך השנייה.

מאיר שטרית: את החלטת המנהלים הכללית הזאת שימו על השולחן כדי שתהיה תשובה קונקרטית פשוטה מוסדרת תוך לוח זמנים נתון.

מאיר שטרית: אז תדע שאתה עושה את תפקידך כשורה ואם לא יתנו לך את הכלים לעשות את זה גם לא יבואו בטענות מחר.

מאיר שטרית: לפחות יש לך תורה שתדע מה אתה צריך לעשות.

מאיר שטרית: אתה יכול ליישם את זה במהירות האפשרית ולדרוש את הכלים.

מאיר שטרית: לא יתנו לך את הכלים תוכל לומר חברים, עשיתי, הנחתי נייר על שולחן הממשלה, הקציבו 800 מיליון שקלים לחירום אני מניח שמהסכום הזה ימצא מה שצריך כדי שתעשה את מה שאתה צריך.

מאיר שטרית: אני מציע לך שאם אתה לוקח את החלופה הזאת תפעל כך.

מאיר שטרית: כך גם תגיע לתוצאה.

מאיר שטרית: אני לא מציע להשאיר את זה פתוח עד שיהיה דיון בכנסת.

עדן בר טל: זה לא יהיה פתוח.

מאיר שטרית: הכנסת היא לא גוף מציע אלא גוף מפקח.

מאיר שטרית: אנחנו לא מחליפים את הממשלה לצורך הביצוע אלא רק מפקחים ושואלים שאלות, מה לא בסדר, מה צריך לעשות וממליצים לממשלה לעשות את הפעולות.

מאיר שטרית: כמובן שאני מאחל לך הצלחה.

חיים נימני: אני מאגף התקשוב בצבא ההגנה לישראל.

חיים נימני: ראשית אני מבקש לגעת במספר דברים.

חיים נימני: כשאנחנו מדברים על תקשורת ותשתיות תקשורת הסוגיה שעלתה כאן בדיון בנושא הרשת היא חלק אחד מתוך הרבדים.

חיים נימני: בעניין התקשורת יש גם את היכולת להעביר נתונים ובסיסי נתונים גם בתחום האלקטרו-מגנטי שזה בתחום התדרים.

חיים נימני: בהיבט של השידורים לציבור- גם זה חלק מהיכולת להעביר מסרים לציבור גם ברשתות סלולר וגם באמצעות רשות הטלוויזיה והכבלים.

חיים נימני: לכן צריך להסתכל על זה בראיה הרחבה.

חיים נימני: לדעתי התקדמנו מאוד בשנתיים וחצי האחרונות בעזרת משרד התקשורת, או יחד עם משרד התקשורת ויחד עם החברות בכל.

חיים נימני: מונח לפניך תרגיל שהוגדר "קול ברמה" שיצר כמה דברים.

חיים נימני: ראשית הוא יצר בפעם הראשונה במדינה שיח של כל הגורמים האלה סביב הנושאים האלה על שולחן או אולם אחד כדי להבין את הבעיות, גם עלו מתוך זה לא מעט לקחים.

חיים נימני: אני חושב שהנקודה המרכזית שעלתה בדיון האחרון כאן יחד עם המנהל הכללי ויחד עם רשות חירום לאומית, אני חושב שאם נעשה עוד תרגילים דומים לא נגלה לקחים שונים אלא נגלה את אותם לקחים.

חיים נימני: חסרה היום תכנית שמגדירה לוחות זמנים איך בסופו של דבר מממשים את הלקחים שכוללים את הנושאים של הגדרת האיום ולמה בכלל אנחנו מתכוננים.

חיים נימני: זאת כדי ליצור מסגרת ריאלית גם לחברות וגם למדינה אם אנחנו רוצים להתמודד.

חיים נימני: יש ספקטרום רחב ולא ניתן להתמודד עם כל האירועים וצריך להגדיר את סדרי העדיפויות.

חיים נימני: צריך גם לדבר על היבטי לוחמת המידע שזו לא רק לוחמה פיזיקאלית כי אנחנו נמצאים גם במרחבים אחרים.

חיים נימני: אני חושב שבאירוע הזה אנחנו לא נמצאים בנקודה טובה ולדעתי זה דיון אחר.

חיים נימני: גם את היכולת וגם את הנושא הזה בדקנו והיא היכולת היום של הגופים הממשלתיים לאכוף, להנחות או לבקר גופים בחברות התקשורת - זו יכולת מצומצמת, הם לא יכולים לבקר את כולן.

מאיר שטרית: חוסר יכולת מבחינת כלים או מבחינת החוק?

חיים נימני: קודם כל מבחינת החוק.

חיים נימני: אחר כך לדעתי הכלים מתפתחים בתוך התהליך הזה.

חיים נימני: הגופים המפוקחים בחוק הם מעט.

חיים נימני: לא כל חברות התקשורת מפוקחות בתוך התהליך.

חיים נימני: לדעתי אנחנו צריכים לחתור למצב שבו יש לנו יכולת לראות בראיה לאומית את מפת התקשורת כדי להגדיר מענה וסדרי עדיפויות בשעת חירום.

חיים נימני: זה יכול להיות לרשויות, זה יכול להיות לגורמי בטחון, לגורמים לאומיים.

חיים נימני: בהחלט יכול להיות מצב כאוס בתחום התקשרות שיוביל לכאוס ברמה הלאומית.

חיים נימני: אני חושב שהתוצר הסופי שצריך לצאת מהדיון היום, זה לא איזו רשת נפעיל אלא בסוף קביעת מסגרת של לוחות זמנים שלוקחת את הנקודות ששמנו, יכול להיות שהן לא היחידות אבל הן לפחות המרכזיות.

חיים נימני: לשים אותן תחת לוחות זמנים ריאליים שניתן לבדוק ולממש אותן ואיתן להתקדם לתרגילים ברמה הלאומית.

חיים נימני: אני אומר שמשרד התקשורת הוביל את זה באמת בצורה טובה בשנתיים האחרונות, כולל הערכות במשרד, כולל שותפות השר בהערכת המצב וכולל שותפות מלאה של כל חברות התקשורת שעשו את זה בהסכמה ולא בכפיה.

חיים נימני: כולם נרתמו לתהליך בהסכמה.

אילן דוידי: כולל חדר מלחמה שהוקם.

חיים נימני: כן.

חיים נימני: אם לא ניקח את זה צעד קדימה התרגיל בשנת 2011 יצביע על אותן נקודות ואותם לקחים ולא יחדש לנו דבר.

אבי ברגר: סגן המנהל הכללי טכנולוגיות ב"פרטנר- אורנג'".

אבי ברגר: אני רוצה להתייחס ברמה היותר כללית.

אבי ברגר: אני חושב שכל החברות ובטח חברות הסלולר שאני מכיר מפוקחות ומשתתפות בתרגילים כל שנה, הן משקיעות משאבים רבים בזמינות הרשת שלהן מסיבות מובנות מאליהן.

אבי ברגר: אני חושב שהפער הוא שהמדינה לא מתייחסת למערכות התקשורת ולתשתיות התקשורת, והן אינן מוגדרות כתשתית לאומית.

אבי ברגר: זה שורש הבעיה.

מאיר שטרית: חברות התקשורת לא מוגדרות כתשתיות לאומיות?

אבי ברגר: תשתיות התקשורת לא מגודרות כתשתיות לאומיות.

אבי ברגר: מכאן מתחילה בעיה, כי להקים אתרים זה הויה-דולורוזה, לסלול תמסורת וסיבים אופטיים שזו תשתית הכרחית שיכולה להיפגע ולשבש הרבה מאוד דברים, זה ויה-דולורוזה.

אבי ברגר: לפעמים לוקח לקבל אישור שנה-שנה וחצי ולהקים חודשיים.

אבי ברגר: זה פחות או יותר סדר הגודל של התהליכים ובהרבה מאוד מהמקרים זו הפרופורציה.

אבי ברגר: יותר מזה, להיכנס לבניינים זה תלוי ברצון הטוב של בעל הבניין כי לא בהכרח על פי חוק ניתן לעשות פריסה פנימית.

אבי ברגר: נתן כאן נציג המשטרה דוגמה למשטרה וזה נכון לכל החברות התקשורת.

אבי ברגר: זה תלוי ברצונו הטוב של בעל הבניין.

אבי ברגר: אותו דבר בתהליכי שיקום, אתן דוגמה מהסערה האחרונה.

אבי ברגר: חברת חשמל, אני שמעתי את סגן המנהל הכללי לשיווק של חברת החשמל ברדיו שאומר שהאחרונים שחיברו אותם למערכת החשמל מחדש הן חברות הסלולר.

אבי ברגר: מה שאומר שבכל אחת מחברות הסלולר היו אתרים שלא קיבלו חשמל, או שיש מצברים, או שיש גנראטורים או שבאיזה שלב האתר מפסיק לשדר.

יעקב לזר: זה נכון גם לגבי האתרים הביטחוניים.

יעקב לזר: לצורך העניין אני מקבל אתמול מכתב מישקר בתפן שהחליטו שבמקום היחיד שנותן מענה בגזרה "אתם צריכים לפנות אותו" למה?

יעקב לזר: "ככה החלטנו".

יעקב לזר: יושבים שם עשר שנים והחליט מר סטף ורטהיימר שהוא לא רוצה את זה, רוצים שם עיר ירוקה והאנטנה של המשטרה צריכה לצאת.

יעקב לזר: זאת אומרת שכל האזור הזה הוא ללא קשר בטחוני.

יעקב לזר: איפה תעשה?

יעקב לזר: נכון הוא אומר.

אבי ברגר: לכן אני אומר באמת בסיכום ובשורה אחת.

אבי ברגר: אני חושב שהפער המרכזי הוא להתחיל להתייחס ולהגדיר את זה כתשתית לאומית שצריכה לקבל את היחס כדי להיות מסוגלת גם לפרוס וגם לשקם בעיתות חירום.

מאיר מוסקוביץ: אני מצטרף למה שאמרו כאן אנשים בנוגע למפת התקשורת הלאומית.

מאיר מוסקוביץ: לדעתי זה הבסיס –הא' ב' של כל פעילות בעתיד.

מאיר מוסקוביץ: ללא זה לא ניתן לעשות דבר.

מאיר שטרית: מי אמור להכין מפת תקשורת?

מאיר מוסקוביץ: משרד התקשורת.

מאיר שטרית: הוא יודע לעשות?

מאיר מוסקוביץ: הוא אמור לדעת לעשות, בוודאי, זה מהות הליבה שלו, אחרת בשביל מה הוא קיים.

מאיר מוסקוביץ: אני הייתי רוצה להרחיב את זה מעבר.

מאיר מוסקוביץ: כשאני מדבר על מפת תקשורת לאומית אני לא מתכוון אך ורק לתשתיות.

מאיר מוסקוביץ: אני מתכוון לשירותים הניתנים באמצעות התשתיות האלה, לחברות שמציעות את השירותים האלה, לצרכנים שניזונים מהשירותים האלה וגם למעגל נוסף.

מאיר מוסקוביץ: חברות התקשורת מפעילות היום בהרבה מאוד מקרים קבלני משנה שלמעשה לא מכוסים בכל ההתרחשויות האלה ואין נגיעה אליהם.

מאיר מוסקוביץ: יתרה מזאת, גם קבלן משנה שמוקפץ לצורך בניית תשתיות, איפה התעשייה שתומכת בזה, שמספקת את הכבלים, את המערכות?

מאיר מוסקוביץ: גם למשרד התעשייה, מסחר ותעסוקה יש לו יד ורגל בנושא תקשורת.

מאיר מוסקוביץ: צריך לאחד את כל הדברים האלה תחת כובע אחד שידע לנווט ולקבוע ועל פי זה לצאת.

מאיר שטרית: תודה לכל המשתתפים בדיון.

מאיר שטרית: לדעתי הדיון הוא חשוב.

מאיר שטרית: אני יוצא לא פחות מודאג ממה שנכנסתי לדיון.

מאיר שטרית: ההתרשמות שלי היא שיש הרבה בעיות לא פתורות וכמו שאמרת אין עדיין מפת תשתיות של התקשורת ואין דבר ברור מה צריך לעשות כדי להגיע למצב בו נהייה מכוסים בשעת חירום באופן מלא.

מאיר שטרית: אני פונה קודם כל לגורמי הממשלה כמו שדיברתי עם המנהל הכללי של משרד התקשורת, אני פונה למשרד התקשורת ולמנהל הכללי לקיים את הדיונים הדרושים עם המנהלים הכלליים של המשרדים הרלוונטיים כדי לקבוע את תורת הפעולה.

מאיר שטרית: לקבוע אותה ולהביאה לידי ביצוע.

מאיר שטרית: אי אפשר להגיע למקום בלי להגדיר לאן רוצים להגיע.

מאיר שטרית: כל הטיפולים הזמניים והחלקיים לא יפתרו את הבעיה.

מאיר שטרית: צריך לקבוע מפת פעולה לאן רוצים להגיע, למה רוצים להגיע ועל פי זה אפשר לשאוף ולפעול ולהגיע במהירות האפשרית.

מאיר שטרית: בלי לעשות את החלק הראשון לא ניתן לעשות את החלק השני.

מאיר שטרית: אני חושב שלאנשים מאוד איכפת, לאנשים העניין נוגע והם כואבים את הנושא.

מאיר שטרית: אני שמח שיש אנשים מלמטה ומתוך השטח שרואים את חשיבותו של העניין.

מאיר שטרית: אני מתכוון לקיים דיון נוסף בעוד כמה חודשים בוועדה, דיון מעקב אחרי הדברים מהיום ולראות אם התקדמנו.

מאיר שטרית: אני לא מתכוון להשאיר את הנושא בצד ולומר שקיימנו דיון – יצאנו מידי חובה והעניין נגמר.

מאיר שטרית: אני מקווה שהדיון יתקיים במושב הבא.

מאיר שטרית: במושב הקיץ יתקיים דיון בוועדה כדי לעקוב ולבדוק אם אכן התרחש משהו עד אז.

מאיר שטרית: אני מאוד מקווה שנגיע למצב שיש לנו מטרה מוגדרת, תכנית לאן אנחנו רוצים להגיע.

מאיר שטרית: רשמתי לפניי את הקשיים שיש למערכות בתפקודן, קשיים שעלו כאן גם על ידי נציג המשטרה וגם על ידי אחרים.

מאיר שטרית: אני אפעל גם באמצעות חקיקה בתקווה שהממשלה לא תכשיל את זה.

מאיר שטרית: לצערי לפעמים יד אחת לא יודעת מה היד השנייה עושה.

מאיר שטרית: גם עניין פריסת האנטנות בארץ לדעתי הוא חשוב ביותר וגם ציינו את זה כאן.

מאיר שטרית: גם בעניינים שאתה ציינת אני אבדוק.

מאיר שטרית: ציינתי קודם ואני חוזר על בקשתי, אם יש לכם הצעה כתובה מה צריך לעשות אשמח לקבל אותה ולהפוך אותה לחוק – בתקווה שזה יפתור לכם את הסוגיה ואת הבעיה.

מאיר שטרית: אני גם חושב שהבעיה שאתה מעלה, סטף ורטהיימר יכול להגיד למשטרה ולמערכות הביטחון ללכת משם?

יעקב לזר: כן.

מאיר שטרית: על איזה בסיס?

יעקב לזר: זה מקום פרטי והוא בעל הבית.

מאיר שטרית: אבל האתר מושכר.

מאיר שטרית: האנטנה הוקמה בחוזה לתקופה מסוימת והיא הסתיימה?

יעקב לזר: כן.

מאיר שטרית: צאו משם ותציבו אנטנה.

מאיר שטרית: זה מה שאני הייתי עושה במקומך, הייתי יוצא משם ועל הגדר הייתי מציב שתי אנטנות ולא אחת.

מאיר שטרית: אני לא אוהב את ההתנהלות הזאת של האנשים.

יעקב לזר: אנחנו משטרה שומרי חוק.

מאיר שטרית: בוודאי שעל פי חוק.

מאיר שטרית: יש ועדה למתקנים ביטחוניים תעבירו את זה כמתקן בטחוני.

מאיר שטרית: אני כמובן לא מציע לפעול שלא על פי החוק.

מאיר שטרית: אבל מותר לנצל את החוק שעומד לטובתך.

מאיר שטרית: היו דברים מעולם בנושאים אחרים, אני לא חושב שצריך להתרשם או להתרגש.

מאיר שטרית: יש לממשלה כלים יותר חזקים לפעול כדי לממש את המטרות שלה.

מאיר שטרית: אם זה לא עובד ניתן לשנות את החוק ולעשות חקיקה שתגרום לכך שיהיה אפשר להקים את האנטנות הדרושות לגורמי הביטחון בלי להתחשב באף אחד.

מאיר שטרית: אני אומר את זה בצער כי אנשים לא מבינים את חשיבות העניין וציינתי את זה בפתיח שלי.

מאיר שטרית: לצערי הירוקים גורמים בעצם נזק לאינטרס שלהם, הם מגדילים את הקרינה לאזרחי ישראל מחוסר הבנת הנושא.

מאיר שטרית: אני מודה לכל המשתתפים.

מאיר שטרית: שמחתי לקיים את הדיון הזה ואני מקווה שגם נראה תוצאות.