ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 140, 2011-02-16 10:00

דני דנון: בוקר טוב לכולם.

דני דנון: אני שמח לפתוח ישיבה של ועדת עלייה, קליטה ותפוצות.

דני דנון: אנחנו ממשיכים את הדיון בהצעת חוק להרחבת הייצוג ההולם של בני העדה האתיופית בשירות הציבורי (תיקוני חקיקה) - התשע"א 2011, של חברי הכנסת ציון פיניאן, יעקב אדרי, אופיר אקוניס.

דני דנון: אנחנו מקווים לסיים עם החוק היום ולהעבירו לקריאה שנייה ושלישית.

דני דנון: נעשתה עבודה מקיפה של היועצים המשפטיים ואני רוצה להודות לכם שישבתם, דיברתם, גיבשתם, וככה בשאיפה, תחסכו לנו את הוויכוחים פה.

דני דנון: תמיד אני מעדיף לעשות את התיאומים המקדימים ואני רוצה באמת לבקש מהיועצת המשפטית שלנו, שהיא תציג את החוק.

דני דנון: אנחנו נעבור להקראה, נדון בסעיפים הבעייתיים.

דני דנון: גם בקריאות הקודמות היה נושא אחד שגם נדבר עליו לגבי חובת הדיווח מול משרד הפנים, נושא שטרם הסתיים לחלוטין.

דני דנון: שאר הנושאים די לובנו.

דני דנון: מירב, אני אתן לך את השרביט, ואם אפשר להתקדם, בבקשה.

דני דנון: אני רוצה לברך את חבר הכנסת אייכלר, זו ישיבה ראשונה שלו בוועדה שלנו, ברוך הבא.

מירב תורג'מן: הנחתי בפניכם נוסח, כולל הערות של נציגי משרדי הממשלה לדיון היום.

מירב תורג'מן: אני חושבת שזה מונח בפניכם, אתם תראו את ההערות וככל שהוועדה תחליט לקבל או לדחות את ההערות, אנחנו נתקדם עם הנוסח.

דני דנון: אני מציע שניתן את זכות הדיבור כאשר נגיע לסעיפים שלגביהם יש לחברים השגות.

דני דנון: כי על מהות החוק דיברנו.

ציון פיניאן: אפשר להתחיל בהקראה.

דני דנון: כן.

מירב תורג'מן: כן.

ישראל אייכלר: אני רוצה לדבר על מהות החוק, בקצרה.

דני דנון: בקצרה, כבר עשינו דיונים.

דני דנון: בבקשה, חבר הכנסת אייכלר.

ישראל אייכלר: אני רוצה לברך את היושב-ראש, את הוועדה, ואת הנציגים של הקהילה האתיופית ואני מקווה שהדיונים בוועדה הזאת באמת יוסיפו ויעזרו לאנשים להיקלט במקומות העבודה, בפרט עולים חדשים שנמצאים במצב קשה.

ישראל אייכלר: אבל אני רוצה לבקש שהיות ויש אוכלוסייה שהיא גם, כמו העדה האתיופית, מודרת מהשירות הציבורי וגם במגזר הפרטי מאוד מאוד מתקשה לקבל מקומות עבודה בגלל היותה מזוהה כקהילה, הקהילה החרדית, אני מבקש אותו חוק שכתוב פה לייצוגם של מי שהוא או אחד מהוריו נולדו באתיופיה, גם הציבור החרדי או שבא מחינוך חרדי, מוכר שלא רשמי, גם הוא יזכה לאותן זכויות ולאותו קידום וייצוג הולם בכל הסעיפים שמדברים גם על העדה האתיופית.

דני דנון: חבר הכנסת אייכלר, אתה לא משפטן, אני מניח.

ישראל אייכלר: לא.

דני דנון: יש מושג שנקרא פתיחת חזיתות.

דני דנון: מה שאתה עושה עכשיו, אתה לא פותח חזית, אתה פותח מלחמות.

ישראל אייכלר: למה?

דני דנון: הנושא חשוב.

דני דנון: אני אסכים לעזור לך בנושא הזה.

דני דנון: אבל כרגע, כשאנחנו פה נמצאים בהכנה לקריאה שנייה ושלישית של חוק שנוגע ליוצאי העדה האתיופית, לפתוח חזית נוספת היום.

ישראל אייכלר: למה חזית?

ישראל אייכלר: אני רוצה לעבוד בשיתוף פעולה.

ישראל אייכלר: יש הרבה דברים שווים בין העדה האתיופית לחרדים.

ישראל אייכלר: זה שני המגזרים שלפי כל הסקרים שפורסמו לאחרונה, הראשון, שלא מתקבל לעבודה זה חרדי, השני זה אתיופי, השלישי – ערבי.

ישראל אייכלר: זאת אומרת, המציאות הבעייתית בתעסוקה, האתיופים והחרדים באותו, ממש באותה שכבה חברתית.

דני דנון: אני לא אאפשר כרגע את פתיחת החזית הזאת, בשלב שבו אנו נמצאים כרגע, שחברי כנסת עמלו ותיאמו את החוק, אנחנו נמצאים ממש לפני קריאה שנייה ושלישית.

דני דנון: אני אהיה מוכן ביחד אתך לחשוב על הצעת חוק, משהו שנקדם למען קידום של יוצאי העדה החרדית, אבל לא בשלב הזה של החוק, כרגע.

ציון פיניאן: בוועדת הקואליציה, הנושא הועלה על-ידי הנציגים החרדים, לפני כחודשיים, ופשוט אם נכניס את הנושא הזה עכשיו ונרחיב אותו, המשמעות היא לקבור אותו.

ישראל אייכלר: למה לקבור?

ישראל אייכלר: חלילה.

ציון פיניאן: מה שהוצע שם, שברגע זה יעבור ובעזרת השם בעתיד אפשר יהיה להרחיב את החוק.

ציון פיניאן: או להביא חוק בנוסח הזה, בנושא של החרדים או כל מגזר אחר.

ציון פיניאן: אבל להכניס את זה ביחד זה פשוט לקבור את החוק.

ישראל אייכלר: אני לא חושב כך.

ישראל אייכלר: אני חושב ההפך, זה יעשה צדק עם שתי העדות, עם שתי הקהילות.

ישראל אייכלר: הרי מה אנחנו רוצים?

ישראל אייכלר: מדברים הרבה על שוויון במדינה הזאת, נכון?

ישראל אייכלר: מה הסיבה שאנחנו רוצים לקדם את העדה האתיופית?

ישראל אייכלר: כי אין שוויון, כי מפלים אותם לרעה.

ישראל אייכלר: אותה הבעיה של החרדים.

ישראל אייכלר: לכן אני מבקש להעלות את זה כהצעת הוועדה.

דני דנון: אין בעיה, אם מבחינה פרוצדוראלית של הבעיה על הצעתו של חבר הכנסת אייכלר, מוסיפים את זה בשלב הזה, כהסתייגות, או מה הנוהל כרגע?

מירב תורג'מן: הסתייגות, כן.

מירב תורג'מן: אתה יכול להגיש הסתייגות.

מירב תורג'מן: אבל נצטרך להצביע עליה.

מירב תורג'מן: ככל שהיא תיפול, או לא תאושר כאן בוועדה, היא תעלה למליאה.

ישראל אייכלר: אני רוצה את כל הכלים הדמוקראטיים ואת עזרתו של היושב-ראש, שנוכל להביא פעם אחת ולתמיד את הציבור החרדי, לפחות למעמדם של העדה האתיופית, אני לא אומר חס וחלילה יותר, אבל אותו דבר.

דן אורן: כיוון שהנושא של חקיקה מן הסוג הזה לגבי האוכלוסייה החרדית, לא עלה בממשלה הזאת, זה עלה בממשלות קודמות והממשלה התנגדה לקביעת חובת ייצוג הולם לאוכלוסייה החרדית.

דן אורן: אבל בממשלה הזאת זה לא עלה, אז לכן אני לא מוסמך, מבחינת הממשלה, להתייחס לגופו של עניין.

דן אורן: אני רק יכול כן להגיד, מבחינת עמדת הממשלה, זה שהצעת החוק שהיתה בפני הממשלה היתה לגבי האוכלוסייה האתיופית בלבד ולכן אין עמדת ממשלה לגבי כל אוכלוסייה נוספת ולכן, מבחינת הממשלה, אם הנוסח נשאר אך ורק לגבי האוכלוסייה האתיופית, אפשר להתקדם היום לקריאה שנייה ושלישית.

דן אורן: אם מוסיפים דברים מהותיים שלא היו בפני הממשלה, עת הממשלה דנה בהצעת החוק, אז מבחינת הממשלה יצטרכו להחזיר את הנושא לוועדת השרים לחקיקה.

דני דנון: אני מקבל את עמדתך.

דני דנון: אי גם בטוח שהיא מייצגת את עמדת שאר המשרדים.

דני דנון: הסתייגותו של חבר הכנסת אייכלר נרשמה ואנחנו כאשר נצביע על החוק, אנחנו נצביע גם על ההסתייגות הזאת.

דני דנון: בבקשה, מירב.

מירב תורג'מן: "1.

מירב תורג'מן: בחוק החברות הממשלתיות, התשל"ה-1975 - (1) אחרי סעיף 50 יבוא: 'פרק ו'1: ייצוג הולם בקרב עובדי חברות ממשלתיות ייצוג הולם בקרב עובדי חברות ממשלתיות 50א.

מירב תורג'מן: (א) בקרב העובדים בחברות הממשלתיות, בכלל המשרות והדירוגים, יינתן ביטוי הולם, בנסיבות העניין, לייצוגם של מי שהוא או שאחד מהוריו נולדו באתיופיה (בפרק זה – ייצוג הולם).

מירב תורג'מן: (ב) הדירקטוריון יפעל לקידום ייצוג הולם בקרב העובדים בחברה בהתאם ליעד שיקבע, ולשם כך ינקוט את האמצעים הנדרשים בנסיבות העניין אשר יש בהם כדי לאפשר ולעודד ייצוג הולם, לרבות אלו: (1) ייעוד משרות אשר יועסקו בהן, ככל האפשר, רק מועמדים מקרב קבוצה הזכאית לייצוג הולם; (2) הוראה בדבר מתן עדיפות למועמדים מקרב קבוצה הזכאית לייצוג הולם, כאשר הם בעלי כישורים דומים לכישוריהם של מועמדים אחרים, לעניין משרה או קבוצת משרות או לעניין דרגה או קבוצת דרגות שיפורטו בהוראה, ולתקופה שתיקבע בה.

מירב תורג'מן: (ג) הוראות סעיף זה יחולו על כל דרכי הקבלה לעבודה והקידום בעבודה לפי חוק זה, לרבות מינוי בדרך מכרז, העסקה שלא במכרז ומינוי בפועל.

מירב תורג'מן: " אנחנו ביקשנו להוריד את המשפט הזה, שי, אני אתך, שי.

מירב תורג'מן: את המשפט, את מה שכרגע הקראתי, את המשפט האחרון, את הסיפא, הורדנו מהסעיף שמדבר על רשויות מקומיות.

מירב תורג'מן: אני עכשיו ככה מסתכלת ותוהה אולי גם כאן לא צריך את זה.

שלמה מולה: למה אמרנו שנוריד את הרשות המקומית?

מירב תורג'מן: יש לך על כל דרכי הקבלה לעבודה.

דן אורן: אין צורך בסיפא הזאת.

מירב תורג'מן: גם אני חושבת.

דן אורן: זה קיים בחקיקה אחרת, אבל אין צורך בזה, זה מספיק להגיד שזה יחול על כל דרכי הקבלה לעבודה.

מירב תורג'מן: לפי חוק זה.

דן אורן: לפי חוק זה.

דני דנון: מצוין.

מירב תורג'מן: בעצם, מהמילה "לרבות" עד לסוף הסעיף – יימחק.

דני דנון: OK.

דני דנון: ד'.

מירב תורג'מן: (ד), זה סעיף, כפי שאתם יכולים לראות, הוא בעקוב אחרי שינויים, זה סעיף חדש, רשות החברות הממשלתיות ביקשה להוסיף.

דן אורן: סליחה, אני חושב שלגבי חברה ממשלתית ואני חושב שחברי, שי בוזגלו יסכים, שבעצם כיוון שדרכי הקבלה לעבודה והקידום בעבודה לא קבועים בהכרח בחוק חברות ממשלתיות, יהיה נכון להגיד – הוראות סעיף זה יחולו על כל דרכי הקבלה לעבודה והקידום בעבודה, בחברה ממשלתית.

מירב תורג'מן: ולא רק בהתאם לחוק הזה?

דן אורן: לא, לא להגיד לפי חוק זה.

דן אורן: בחברה ממשלתית.

מירב תורג'מן: אם יורשה לי, אני אבחן.

מירב תורג'מן: זה כל דרכי העבודה בחברה ממשלתית, אבל אם יורשה לי, אני אולי אבחן את זה לפני שאני אניח את הנוסח.

מירב תורג'מן: בסדר?

דני דנון: כן.

שלמה מולה: אבל שלא ישתמע כאילו שהחברות הממשלתיות, הם מתחמקים.

מירב תורג'מן: לא, החובה תחול.

שלמה מולה: החובה חייבת לחול עליהם.

דן אורן: חבר הכנסת מולה, אנחנו תכף נגיע לנושא של סייג, זה בעצם בסעיף הבא, שפה רשום 25 עובדים, שחברה ממשלתית שמעסיקה פחות מ- 25 עובדים, החובות פה לא יחולו ורשות החברות הממשלתיות מבקשת שזה לא יחול על חברה שמעסיקה פחות מ- 100 והרשות תציג את העניין הזה.

דן אורן: אז זה, מבחינת פטורים, זה הסעיף הרלוונטי מבחינת פטורים.

דן אורן: אני אבהיר את עצמי?

דני דנון: מירב, את מיושרת בעניין.

מירב תורג'מן: OK.

דני דנון: משאירים את הסמכות בידייך.

דני דנון: בואי נמשיך.

מירב תורג'מן: "(ד) הוראות סעיף זה יחולו על חברה ממשלתית המעסיקה יותר מ- 25 עובדים.

מירב תורג'מן: "

דן אורן: אני רק רוצה מילה לפני כן להציג.

דני דנון: למה אתם רוצים ל- 100 עובדים?

דן אורן: אני רק רוצה להציג את המסגרת, אדוני.

דן אורן: כידוע, והצגנו את זה קודם, הממשלה תמכה בהצעת החוק, בכפוף לניסוח תיאום הנוסח יחד איתנו, שזה אומר גם כן התוכן ומה שעלה בטיעונים ובתיאומים זה שבאמת יש, אל"ף, חברות ממשלתיות קטנות.

דן אורן: כאשר מדובר במעסיק שהוא קטן, אז להטיל עליו חובות ליזום, כי זה מה שזה אומר פה, זה לא אומר רק לא להפלות, זה אומר ליזום פעולות ולהיערך, להתארגן, זה לא כל-כך מתאים.

דן אורן: ובי"ת, הנוסחה של ייצוג הולם, היא מורכבת מכמה מרכיבים.

דן אורן: כאשר האחוז באוכלוסייה זה מרכיב שהוא לא מבוטל.

שלמה מולה: אני רוצה לשאול אותך, לפי דעתך, אני לא יודע אם יש פה נציג לחברות הממשלתיות.

שי בוזגלו: יש, כאן.

שלמה מולה: כמה חברות יש לכם שמעסיקים פחות מ- 25 עובדים?

שלמה מולה: איזו חברה הכי קטנה, כמה עובדים יש בה?

דני דנון: בואו נשמע.

דני דנון: מה הנתונים?

שי בוזגלו: יש חברות, אני יכול לתת לך דוגמאות.

שי בוזגלו: יש כאן נתונים, נתתי שנים 2007, 2008, זה נותן דוגמה לחברה שביקרתי בה רק לפני שבועיים, פארק איילון, פארק חברת אריאל שרון.

שי בוזגלו: יש פה נתונים שאפשר להציג, אגב.

דני דנון: תן לנו.

שי בוזגלו: בכל מקרה, יש חברה שיש לה מנכ"ל ושני עובדים זוטרים.

דני דנון: אבל השאלה בין 25 ל- 100, מה הטווח, בכמה מדובר?

שלמה מולה: כמה חברות יש כאלו?

נאווה קרמר: פחות מ- 25 עובדים, יש 28 חברות.

נאווה קרמר: מעל 25 עובדים יש 21 חברות.

נאווה קרמר: מעל 100 עובדים יש שבע חברות.

נאווה קרמר: מעל 200 עובדים יש שלוש חברות, מעל 300 עובדים יש 15 חברות.

נאווה קרמר: החברות שפחות מ- 25 עובדים שזה 28 חברות, מעסיקים בסך-הכל 250 עובדים.

נאווה קרמר: זה הסדר גודל.

נאווה קרמר: ובין 100 ל- 25, יש 21 חברות.

ציון פיניאן: הקהילה האתיופית במדינת ישראל בערך היא אחוז אחד, פלוס-מינוס.

דני דנון: אחוז וחצי.

ציון פיניאן: כאשר אנחנו אומרים 25 עובדים, כלומר זה 4%.

ציון פיניאן: אז אני מציע, דיברתי גם עם חבר הכנסת מולה וגם עם חבר הכנסת אייכלר, שזה יהיה באמצע, 50 עובדים.

דני דנון: אם משאירים כ- 25, מה יקרה בפועל?

דני דנון: אם משאירים, מה יקרה בפועל?

דן אורן: זה בעצם אומר שהמרכיב של האחוז באוכלוסייה הוא לא כל-כך משמעותי, כפי שנאמר פה.

דן אורן: כי אם אנחנו, זה בעצם אומר שאם אנחנו הולכים רק לפי האחוז באוכלוסייה, זה לא היה אפילו עובד אחד.

דן אורן: וככל שאנחנו מעלים את המספר, נגיד שמתקרבים שזה משהו בין 25 ל- 100, אז זה בכל-זאת יותר מתחשב באחוז באוכלוסייה.

דן אורן: אז אני לא יודע אם חבריי ברשות החברות מוכנים איכשהו לפגוש את הסיפור הזה באמצע ואולי כן לקבל את ההצעה של 50.

דני דנון: נשמע את סגנית המנהל ברשות החברות.

נאווה קרמר: פשוט, גם בהתייחס לגודל הקבוצה שלא עונה על גודל מינימאלי, כדי לתת לה ייצוג הולם בחברות קטנות שמעסיקות מספר קטן של עובדים, זה פשוט לא מעשי.

נאווה קרמר: כאילו, אני נתתי לכם את הנתונים.

נאווה קרמר: תבינו, שיש פחות מ- 25 עובדים, יש 28 חברות שבסך-הכל מעסיקות כ- 250 עובדים, בסך-הכל.

דן אורן: מה את אומרת לגבי מספר של 50?

נאווה קרמר: מעל 25, זאת אומרת בין 100 ל- 25, יש לנו 21 חברות שמעסיקות בסך-הכל 1,000 עובדים.

שלמה מולה: אני אגיד לך מה הבעיה שלנו.

נאווה קרמר: לכן הבעיה שלנו, של להעסיק מעל 100 עובדים, מעל 100 עובדים יש שבע חברות שמעסיקות 924, זה גם לא מספר גדול.

נאווה קרמר: פשוט תתייחסו למספרים בסך-הכל, לא כל חברה, אלא סך-הכל.

שלמה מולה: לא, אני אגיד מה הבעיה שלנו, והבעיה זה לא ללכת על-פי הפשרה שידידי ציון מציע או ללכת על ה- 100, זאת לא השאלה.

שלמה מולה: השאלה, ההתמודדות שלנו, בסופו של דבר, הרי החוק הזה הוא, אם יוצאי אתיופיה היו משתלבים רגיל, הוא היה חוק מיותר.

שלמה מולה: מאחר שהחיים הם לא כאלה, כנראה, אז הבעיה שלנו, ברגע שאנחנו פוטרים את החברות שמעסיקות עד 25 עובדים, גם ברגיל הם לא יקבלו, הם יגידו – אנחנו פטורים בכלל מהחוק.

שלמה מולה: זאת אומרת, גם ברגיל, שפה, זאת אומרת, לייתר את החוק, זאת אומרת, אם יש מועמדים טובים, איכותיים, בלי קשר למסלול של ייצוג הולם, אז אותן חברות עלולות, אני אומר עלולות להפלות עולה אתיופיה, מועמד מתאים, שעומד באותו קנה מידה.

שלמה מולה: זאת אומרת, זה החשש שלנו.

שלמה מולה: אני גם מבין אותך, זה לא אומר שאני לא מבין את הקושי.

שלמה מולה: לכן, הקושי שלנו הוא שחברות שמעסיקות עד 25 עובדים, רואות את עצמן בכלל פטורות מלהעסיק אתיופים.

דני דנון: חבר'ה, אני חושב שהסעיף הוא הגיוני של ה- 25.

דני דנון: המציע, חבר הכנסת פיניאן, הלך לקראתכם לגבי 50 וגם יש לכם סעיף שנגיע אליו תכף שנותן לכם אפשרות של חריגים.

שי בוזגלו: אנחנו נוותר עליו, על ה'.

שי בוזגלו: עליו אנחנו מוותרים גם ככה.

שי בוזגלו: לא נראה לנו שמישהו יעשה בזה שימוש מתישהו.

שי בוזגלו: הוא מיותר לחלוטין.

נאווה קרמר: לכן אנחנו חושבים שהבקשה, במקרים אחרים שעלו הצעות חוק בדבר ייצוג הולם לאוכלוסיות כאלה ואחרות, דיברנו על חברות ממשלתיות שמעסיקות מעל 300 עובדים.

ציון פיניאן: 100 עובדים זה לייתר את החוק.

נאווה קרמר: זה לא לייתר את החוק, כי מרבית העובדים בחברות הממשלתיות, רק לסבר את האוזן אני אתן לכם.

נאווה קרמר: מעל 300 עובדים, יש 15 חברות שמעסיקות כ- 50,000 עובדים.

נאווה קרמר: תסתכלו על סדרי הגודל.

נאווה קרמר: אנחנו פשוט רוצים להיות הגיוניים ומעשיים בעת ובעונה אחת.

מירב תורג'מן: אני פשוט חושבת שיש לכם, אם יורשה לי, את החריג הנוסף ב- (ה), שהוא כן חשוב, ואז במקרים של למעלה מ- 25 עובדים, שאין אפשרות לקבל עובד, להחיל בעצם את החוק הזה, אתם תוכלו לבקש פטור ואז אני חושבת שמעל 25 עובדים, יכול להיות שיידרש פיקוח.

מירב תורג'מן: הכנסת יכולה לדרוש את הפיקוח הזה.

שי בוזגלו: סעיף ה' פשוט מיותר.

שי בוזגלו: מעולם ולעולם אף אחד לא יעשה בו שימוש.

נאווה קרמר: פשוט תסתכלו על המספרים.

נאווה קרמר: זה כל מה שאני מבקשת.

אברהם נגוסה: אני חושב, אם המטרה זה לשלב את יוצאי אתיופיה, ולקדם אותה, אני חושב שזה ללכת מעל עובדים, זה לא הגיוני, וגם אפילו מעל 50, לא הגיוני.

אברהם נגוסה: כי זה לא נותן מרחב, זה לא נותן אפשרות.

אברהם נגוסה: זה מצמצם את האפשרות.

אברהם נגוסה: ולכן, אני אפילו הייתי הולך פחות מ- 25 עובדים.

אברהם נגוסה: אני הייתי הולך לפחות לשמור את ה- 25.

דני דנון: ידידי, ד"ר נגוסה, אתה יודע מה האויב של הטוב מאוד?

דני דנון: המצוין.

דני דנון: כשאתה רצית מצוין, אתה לא מקבל את הטוב מאוד.

ציון פיניאן: תפשת מרובה, לא תפשת.

שלמה מולה: אני רוצה להגיד לאברהם – תראה, לפעמים כשמחוקקים חוק, החוק הוא צריך להיות גם ישים.

שלמה מולה: אתה לא רוצה להגיע למצב שבו יחוקקו את החוק, לא מיישמים את זה, כי קשה ליישם.

שלמה מולה: מכל מיני סיבות.

דני דנון: תודה.

דני דנון: אנחנו נשארים עם המלצתו של חבר הכנסת פיניאן, משאירים את החוק כלשונו, משאירים את זה כ- 50.

דני דנון: בואו נתקדם, בבקשה.

שי בוזגלו: סעיף (ה) פשוט מיותר.

שי בוזגלו: אני רק, רקע קטן לסעיף (ה).

שי בוזגלו: סעיף (ה) הועתק מניסיון להעדפה מתקנת לאוכלוסייה ערבית, שם אולי הוא יכול להיות מיושם באיזה שהיא דרך.

שי בוזגלו: כאן, אין בו צורך, פשוט.

שלמה מולה: אני אתך.

דני דנון: מירב, לגבי סעיף (ה), יש לך בעיה למחוק אותו?

מירב תורג'מן: לא, אין לי בעיה למחוק אותו.

דני דנון: אני גם חושב.

מירב תורג'מן: ואם אנחנו מחליטים על 50 עובדים.

דני דנון: אז התקדמנו.

דני דנון: אנחנו מוחקים את סעיף (ה) וממשיכים.

שי בוזגלו: מבקש לומר משהו לגבי 50 עובדים.

שי בוזגלו: כאשר מדובר על קבוצה שבסך-הכל מונה באוכלוסייה כאחוז ומשהו, אני לא יודע בדיוק, אחוז וחצי, חברות שהן 50 ומשהו עובדים, יש כאן אופרציה שבכל-זאת הסעיף מחייב אליה.

שי בוזגלו: זאת אומרת, הסעיף מחייב איזה שהיא אופרציה לקיים ישיבה ואני מוצא בזה איזה שהוא קושי במספר של 50.

דני דנון: לא, לא נפתח את זה.

דני דנון: תודה.

דני דנון: הלאה, התקדמנו.

מירב תורג'מן: "דיווח ומעקב לעניין ייצוג הולם.

מירב תורג'מן: 50ב.

מירב תורג'מן: (א) חברה ממשלתית תגיש לרשות, אחת לשנה, דין וחשבון לגבי ביצוע הוראות פרק זה ובו יפורטו, בין השאר, נתונים באשר לייצוג הולם בקרב עובדי החברה.

מירב תורג'מן: (ב) הרשות תגיש לממשלה, לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה כמשמעותה בחוק שוויון הזדמנויות בעבודה, התשמ"ח – 1988, ולוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת, אחת לשנה, דין וחשבון באשר לפעולות שננקטו באותה שנה לפי פרק זה ונתונים באשר לייצוג הולם בקרב עובדי החברות הממשלתיות, באותה שנה.

מירב תורג'מן: "

שי בוזגלו: יש הערה לגבי (ב).

שי בוזגלו: אנחנו נבקש למחוק את המילים "באשר לפעולות שננקטו באותה שנה" ולהוסיף את המילים "לפי נתונים שקיבלה, בהתאם לסעיף קטן (א)".

שלמה מולה: למה?

נאווה קרמר: כי הרי החובה בחוק מוטלת על הדירקטוריונים של החברות הממשלתיות.

נאווה קרמר: ואנחנו צריכים לדווח לפי הנתונים שהחברות יעבירו לנו, זאת הבקשה שלנו.

שלמה מולה: זה עניין טכני לגמרי?

שלמה מולה: OK.

דני דנון: אתם לא מתנגדים?

שלמה מולה: בסדר.

שלמה מולה: לא מתנגדים.

דני דנון: אנחנו נקבל את ההערה.

שלמה מולה: זה לא שינוי מהותי.

ציון פיניאן: לפי נתונים שקיבלה בהתאם לסעיף קטן (א).

דני דנון: הם הורידו את נטל ההוכחה מצידם ואנחנו, זה לא מהותי, אנחנו מקבלים את ההערה, חבר הכנסת פיניאן, ואנחנו מתקדמים.

מירב תורג'מן: אז אני חוזרת: "דין וחשבון באשר לנתונים שהתקבלו מאת החברות הממשלתיות"-?

שי בוזגלו: נוסח דומה, זה בסדר.

נאווה קרמר: כן.

נאווה קרמר: תודה.

שלמה מולה: דרך אגב, מה דינם של, לא חברות ממשלתיות מובהקות, אלא כשלממשלה יש מניה בחברה?

נאווה קרמר: זה חברות מעורבות.

שלמה מולה: אני חושב שצריך כן להכניס את החברות המעורבות.

שלמה מולה: זאת אומרת, יש הרבה חברות שלמדינה יש מניות, סתם אתן דוגמה למשל, בנק לאומי.

שלמה מולה: סתם דוגמה.

שלמה מולה: אמרתי – בנק לאומי, למשל, יש למדינה נדמה לי 25% אם אינני טועה, מנייה, או אפילו יותר.

שלמה מולה: זאת אומרת, על-פי החוק הזה, הם לא כלולים.

דן אורן: חבר הכנסת מולה, אני מבין.

שלמה מולה: שנייה.

שלמה מולה: אני לא יכול לכפות בחוק את החברות הפרטיות, אבל בכל מקום יש מניה למדינה, וכאשר למדינה יש דירקטוריון וייצוג, אנחנו יכולים לבקש את אותה פרופורציה שעל-פי גודל המנייה של המדינה, גם בייצוג במסגרת ייצוג הולם בתפקיד.

שלמה מולה: אני הייתי רוצה את ההתייחסות.

דני דנון: שוב, זה מה שאמרתי לחבר הכנסת אייכלר, זה לפתוח.

שלמה מולה: לא, אתה לא פותח שום חזית.

דני דנון: יש אבל בעיה.

דן אורן: אני יכול להבהיר.

דן אורן: זה נושא מהותי, בוודאי שזה לא היה בפני הממשלה כאשר היא דנה בהצעת החוק.

דן אורן: למה זה מהותי?

דן אורן: כי בישראל ובכל העולם, הסדרים של העדפה מתקנת לא חלים על כל מעסיק, כפי שאתה אמרת, לא חלים בדרך-כלל על מעסיק פרטי, כיוון שזה מחייב הרבה יותר מעבר לאיסור האפליה שחל על כל מעסיק ומעסיק כמעט, לפי חוק שוויון הזדמנויות בעבודה.

דן אורן: לא על מעסיקים קטנים, אבל זה נושא אחר.

דן אורן: אבל זה חל על כל מעסיק.

דן אורן: איסור אפליה זה שב ואל תעשה.

דן אורן: חובת ייצוג הולם, זה לנקוט בפעולות יזומות, שמאוד מתאימות, ודאי לשירות המדינה וזה כבר קיים שם וגם למגזר הציבורי הרחב.

דן אורן: אבל ככל שמרחיבים, זה מהותי, זה לא עניין של מה בכך, על זה אין לנו עמדת ממשלה, ולכן זה בעצם חורג מהמנדט שלנו ומהתמיכה של הממשלה.

שלמה מולה: אני אשאל את אותה שאלה שלי, כדי לפחות לגבי הבנה.

שלמה מולה: כמה חברות ממשלתיות מעורבות יש?

שלמה מולה: אם את יכולה לומר לנו בערך.

נאווה קרמר: בערך 20, אבל אל תתפשו אותי במילה.

שלמה מולה: אבל אלה חברות גדולות.

שלמה מולה: רובן.

נאווה קרמר: לא כולן.

נאווה קרמר: לא כולן.

שלמה מולה: תאמיני לי, אני עשיתי בדיקה בעצמי, רובן גדולות.

שלמה מולה: הן מעסיקות אלפי עובדים.

דני דנון: חבר הכנסת מולה, סליחה, אני חייב לקטוע אותך.

דני דנון: זה נושא חשוב, אני רוצה לסיים את החוק היום ואפשר אחרי שנסיים עם החוק הזה, לחשוב הלאה.

דני דנון: לעבור לשלב הבא.

שלמה מולה: אני אבקש להגיש הסתייגות.

דני דנון: אפשר להגיש הסתייגות.

שלמה מולה: אגיש הסתייגות, על הסעיף הזה.

דני דנון: בסדר גמור.

דני דנון: בואו נתקדם, מירב, בבקשה, סעיף (2).

משה בר נתן: אני מבנק ישראל.

משה בר נתן: אני רוצה להרחיב את הנושא הזה של חברות ממשלתיות.

משה בר נתן: צריך להבחין בין חברות שיש לממשלה שליטה עליהן, ושם כן צריך להרחיב ולהחיל את החוק, לבין חברות שאין עליהן שליטה ושם אסור להחיל את החוק.

שי בוזגלו: אז אני רוצה בכל-זאת לענות כאן.

דני דנון: לא, סליחה, אתה לא תענה כי אם אתה תומך, אתה תענה.

דני דנון: אנחנו לא פותחים את זה עכשיו.

דני דנון: בבקשה.

דני דנון: אם היה תומך, היינו מביאים הסתייגות ומעבירים אותם.

שלמה מולה: אני מקווה שאני אמצא רוב להסתייגות.

מירב תורג'מן: "(2) בסעיף 54, אחרי פסקה (7א) יבוא: '(7ב) תנקוט את האמצעים הדרושים לעידוד ולהשגת ייצוג הולם, כהגדרתו בסעיף 50א';' " סעיף זה מתייחס לתפקידי הרשות שקבועים בסעיף 54 ובין היתר מוצע שהרשות תנקוט גם את האמצעים הדרושים לעידוד ולהשגת ייצוג הולם.

נאווה קרמר: אנחנו מבקשים למחוק את הסעיף הזה מהצעת החוק.

נאווה קרמר: אכן סעיף 54 לחוק מעגן את סמכויות הסיוע, הייעוץ ומעקב רשות החברות על כלל הנושאים הקבועים בחוק, ואנחנו לא חושבים שנכון להוסיף עליו הסדר פרטני, כי מדובר פה, סעיף 54 הוא סעיף כללי, שקובע את הסמכויות ופה מדובר באיזה שהוא הסדר מאוד פרטני.

שלמה מולה: למה זה מקשה עליכם?

שלמה מולה: לא דורש מכם איזו פעולה אקטיבית.

נאווה קרמר: זה כן דורש פעולה אקטיבית.

נאווה קרמר: כתוב במפורש – תנקוט את האמצעים הדרושים לעידוד והשגת ייצוג הולם.

דני דנון: אני אציע לכם נוסח חלופי, ברשותכם.

דני דנון: שבמקום תנקוט, נרשום תקדם ותעודד השגת ייצוג הולם כהגדרתו.

אברהם נגוסה: זה לא יחייב אותם.

דני דנון: לא, זה כבר מחייב, החוק.

דני דנון: השאלה מה הם יצטרכו לעשות כדי להגיע ליישום החוק.

שלמה מולה: השאלה אם צריך להיות פאסיביים או אקטיביים.

נאווה קרמר: החוק מחייב את החברות הממשלתיות, אנחנו מדברים פה על רשות החברות.

נאווה קרמר: החוק מחייב את החברות.

נאווה קרמר: אנחנו מדברים פה על תפקידי הרשות ואנחנו אומרים שמאחר והחובה והאחריות לקיום החוק הזה, למילוי החוק הזה, מוטלת על הדירקטוריונים של החברות הממשלתיות, אנחנו מבקשים.

שלמה מולה: אבל אנחנו רוצים שכן אתם תהיו יותר דומיננטיים.

שלמה מולה: אם אנחנו היינו סומכים על החברות הממשלתיות, אז לא היינו מחוקקים את החוק.

שלמה מולה: עובדה שהם לא עשו שום דבר ולכן לכם יש את האחריות המיניסטריאלית של לדחוף, ליזום, להבטיח.

שלמה מולה: זה קורה.

שלמה מולה: אני לא רואה שעכשיו אתם מעסיקים עשרות עובדים.

שלמה מולה: זאת אומרת, לכם יש יותר אחריות בביצוע החוק הזה, למעשה.

שלמה מולה: זאת אומרת, אתם מבקשים להשתחרר מאחריות ואני לא חושב שזה נכון.

נאווה קרמר: אנחנו לא מבקשים להשתחרר מאחריות.

דני דנון: לא, תקדם, תפעל.

נאווה קרמר: את מה שהחוק יטיל עלינו, אנחנו נמלא.

נאווה קרמר: אבל פה מדובר באיזה שהוא משהו מאוד אקטיבי, שרשות החברות נדרשת, זה מוסיף על תפקידי הרשות שכמו שאמרתי, הם תפקידים מאוד כלליים ופה מדובר על הסדר שהוא מאוד פרטני.

דני דנון: חבר הכנסת פיניאן, הצעתי היא לא למחוק לגמרי את הסעיף הזה, להשאיר אותו, אבל להוריד את העניין של לנקוט אמצעים, שהוא מטיל נטל כבד, ולרשום או תקדם או תפעל או תעודד.

דני דנון: משהו שכן יבהיר לכם שאנחנו מצפים מכם.

שי בוזגלו: סעיף 54 מדבר על תפקידי הליבה של הרשות – הפרטה, פיקוח.

דני דנון: אם יהיה כתוב שתקדמו ותעודדו השגת ייצוג הולם, זה כבוד לכם יהיה.

דני דנון: אתם יכולים לבחור או לקדם או לפעול או לעודד.

דני דנון: אחת מהמילים האלו, אפשר להשאיר את זה למירב לבחור.

דני דנון: יחד אתכם, תתאמו.

מירב תורג'מן: נתאם אתכם, אין בעיה.

שלמה מולה: אני ברשותכם, גם מאשר את ההסתייגות הזו.

שלמה מולה: כפי שהיא.

דני דנון: אנחנו מורידים את ה-"תנקוט את האמצעים הדרושים" ומחליפים את זה ב-"תפעל" או "תקדם".

דני דנון: בסדר?

דני דנון: אפשר להחליט עכשיו, אם אתם רוצים.

דני דנון: "תפעל לעודד השגת ייצוג הולם".

מירב תורג'מן: תפעל לקידום, אני חושבת שיותר לקידום, "תפעל לקידום ולהשגת ייצוג הולם".

דני דנון: בסדר גמור.

דני דנון: סעיף 3.

מירב תורג'מן: "(3) אחרי סעיף 60א יבוא: 'ייצוג הולם בקרב עובדים בתאגידים שהוקמו בחוק.

מירב תורג'מן: 60ב.

מירב תורג'מן: (א) על אף האמור בסעיף 60, יחולו הוראות פרק ו'1, לעניין עובדים בתאגידים שהוקמו בחוק בשינויים המחויבים לפי העניין ובשינויים כמפורט להלן, והכל בכפוף להוראות החוק שמכוחו מוקדם התאגיד: (1) בסעיף 50א- בסעיף קטן (ב), במקום 'הדירקטוריון יפעל'כאילו נאמר 'מועצה של תאגיד שהוקם בחוק תפעל';" (ב) הוא כבר לא רלוונטי, משום שאנחנו הורדנו את סעיף קטן (ה) בסעיף הקודם.

מירב תורג'מן: "(2) בסעיף 50ב - בסעיף קטן (א), במקום 'חברה ממשלתית תגיש לרשות', כאילו נאמר 'מועצה של תאגיד שהוקם בחוק תגיש לשר הממונה ולשר המשפטים' ובמקום 'החברה' כאילו נאמר 'התאגיד'; בסעיף קטן (ב), במקום 'הרשות תגיש' כאילו נאמר 'שר המשפטים יגיש' ובמקום 'החברות הממשלתיות' כאילו נאמר 'תאגידים שהוקמו בחוק'.

מירב תורג'מן: " זה סעיפים טכניים, רק על-מנת להתאים את נוסח הסעיף הקודם לתאגידים סטאטוטוריים.

דן אורן: בעצם, רק להבהיר, אני חושב שזה כלול בניסוח, אבל אותה הוראה לגבי 50 עובדים, בעצם יחול גם לגבי התאגידים.

מירב תורג'מן: זה חל, כן.

מירב תורג'מן: כי אנחנו מחילים את כל הפרק.

דן אורן: כן.

דן אורן: כן.

מירב תורג'מן: "(ב) בסעיף זה - 'מועצה' – לרבות רשות או גוף אחר בתאגיד שהוקם בחוק, הממלא תפקיד דומה לתפקיד של דירקטוריון בחברה ממשלתית לעניין סעיף 50א(ב), אף אם כינויו שונה; 'השר הממונה' – השר הממונה על התאגיד שהוקם בחוק או על ביצוע החוק שמכוחו הוקם התאגיד, לפי העניין.

מירב תורג'מן: ' תיקון פקודת העיריות.

מירב תורג'מן: 2.

מירב תורג'מן: בפקודת העיריות, אחרי סעיף 173א' יבוא: 'ייצוג הולם בקרב עובדי עיריה 173ב.

מירב תורג'מן: (א) בקרב עובדי עיריה, בכלל המשרות והדירוגים, יינתן ביטוי הולם, בנסיבות העניין, לייצוגם של מי שהוא או שאחד מהוריו נולדו באתיופיה (בסעיף זה – ייצוג הולם).

מירב תורג'מן: (ב) נדרשת העדפת מועמד לשם ביצוע הוראות סעיף קטן (א), תינתן העדפה כאמור אם המועמד הוא בעל כישורים דומים לכישוריהם של מועמדים אחרים.

מירב תורג'מן: "

ישראל אייכלר: אני רוצה בסעיף הזה, היות ויוצא אתיופיה, חלקם הגדול עדיין אין להם תעודות והם לא יעמדו אף פעם במבחן מול אנשים שבאים עם תעודות ותארים אקדמאיים, שיהיה כתוב כישורים מקצועיים.

ישראל אייכלר: זאת אומרת, אם זה משהו שהוא יוכל לקבל עבודה, גם אם אין לו תעודות – BA, MA, דוקטורט.

דן אורן: המונח הזה כולל את זה, זה ברור.

בוסנה ירדני: אנחנו רוצים שיתקבלו, המועמדים המתאימים, זהים, דומים, למועמדים אחרים.

בוסנה ירדני: אנחנו לא מבקשים הנחות.

דן אורן: ולא כדאי לתקן את המונח הזה, כי הוא מונח שקיים בכמה חוקים.

ישראל אייכלר: אז זה לא בסדר בכל החוקים, אני רוצה לשנות את זה בכל החוקים.

דן אורן: לא לא, זה בסדר גמור.

ישראל אייכלר: לא, יש אנשים שאין להם תעודות וזה לא רלוונטי.

דן אורן: זה כולל את מה שאדוני אמר.

דן אורן: זה כולל גם.

ישראל אייכלר: לא הבנת אולי מה שאני אומר.

ישראל אייכלר: אני רוצה שהאתיופים לא יזדקקו לתעודות האלה, אלא אם כן המקצוע דורש.

ישראל אייכלר: זאת אומרת, אם הוא צריך להיות רופא, הוא צריך להביא תעודת רפואה.

ישראל אייכלר: אבל אם הוא רוצה להיות פקיד, הוא לא צריך להביא תעודת BA.

דן אורן: היישום של הסעיף הזה הוא בדיוק זה, מה שהתפקיד דורש מבחינת כישורים.

ישראל אייכלר: אז שיהיה כתוב כישורים מקצועיים ולא תעודות.

דן אורן: זה מובן מאליו בתוך המונח הזה.

ישראל אייכלר: לא, זה לא מובן.

דן אורן: זה בוודאי מובן.

מרגלית בוטרמן: אנחנו מדברים על תנאי סף.

מוני מעתוק: יש תנאי סף לכל תיאור תפקיד ברשויות המקומיות.

דן אורן: אם התפקיד דורש תעודות, אז זה הכישורים.

קריאה: רק הערה.

קריאה: יש תנאים לכל מכרז, ואי-אפשר לבטל את זה.

קריאה: יש תנאי סף.

קריאה: זה לפי דרישות התפקיד, יש דרישות תפקיד.

דן אורן: כל תפקיד והדרישות שלו.

דני דנון: כוונתו של חבר הכנסת אייכלר היא טובה, והוא התכוון למה שכתוב.

דני דנון: שהכישורים יהיו הכישורים, מה שמבקשים, יש מכרז, שלא צריך תעודות.

דני דנון: יש מכרז שלא צריך תואר.

דני דנון: כל תפקיד – לגופו ובניסוח הקיים, חבר הכנסת אייכלר, זה נותן מענה בהגדרה המקצועית.

ישראל אייכלר: למה יכתבו כישורים מקצועיים?

שלמה מולה: אני רוצה להגיד לחבריי, יוצאי אתיופיה.

שלמה מולה: אני חושב, לפעמים במסגרת העדפה, אם הבן-אדם איננו מוכשר, הוא לא מתאים לתפקיד, יגיע לשם, הנזק יכול להיות בלתי הפיך וצריך להיות מאוד זהירים, לכן הניסוחים, מה שאתה אמרת.

ישראל אייכלר: רק המילה מקצועיים, כישורים מקצועיים שיהיה כתוב.

שלמה מולה: ברגע שכתוב כישורים, זה מתאים.

אברהם נגוסה: בסדר, מקצועי זה נכון, שלמה.

אברהם נגוסה: זה בסדר.

אברהם נגוסה: יש אנשים שמבחינה מקצועית יש להם ניסיון, אבל אין להם תעודה.

אברהם נגוסה: אז לכן, העניין המקצועי זה חשוב מאוד.

אברהם נגוסה: לדעתי.

ציון פיניאן: יש מכרזים שיוצאים, שתנאי הסף זה תואר BA.

ציון פיניאן: אתה לא יכול להוריד את התנאים, תנאי הסף של מכרז, שהוא דורש תואר BA, עם כל הכישורים שיש.

ציון פיניאן: אי-אפשר.

ציון פיניאן: יש דרגות ברשויות מקומיות, שלא זקוקים למכרז.

ציון פיניאן: עד דרגה 7 ברשויות מקומיות, לא צריך מכרז.

מוני מעתוק: רק בעיריות.

ישראל אייכלר: אבל בכל המקומות, בכל מקומות העבודה, בכל מכרז היום, כותבים תארים אקדמיים.

ישראל אייכלר: הפקידים עושים את זה ובכך הם חוסמים את האתיופים ואת החרדים ואת הערבים.

מוני מעתוק: יש קובץ תיאורי תפקידים לרשויות המקומיות.

מוני מעתוק: בקובץ מעודכן עבור כל תפקיד ותפקיד, מה דרישות הסף לתפקיד.

מוני מעתוק: במידה ומועמד יוצא אתיופיה עומד בדרישות הסף ויש מועמד אחר, אז פה מדובר על העדפה ליוצאי אתיופיה, אבל לא מדובר על זה שבן-אדם לא צריך לעמוד בדרישות.

דני דנון: ברור, אנחנו משאירים את זה כנוסח המוצע.

מרגלית בוטרמן: אני מבקשת לציין שלרוב המשרות, גם למשרות זוטרות, יש מגמה של כל השירות הציבורי, לדרוש תארים, תעודות, אם זה תעודת בגרות או אחרת.

דני דנון: אין בעיה, גם אני אומר פה בצורה גלויה, כיו"ר הוועדה, יש מספיק יוצאי אתיופיה עם תעודות ועם תארים ושיעמדו בכל המבחנים האלו.

דני דנון: וייכנסו.

דני דנון: אני רוצה להתקדם, בבקשה.

מירב תורג'מן: "(ג) עיריה רשאית לייעד משרות אשר יועסקו בהן, ככל האפשר, רק מועמדים שהם כשירים לתפקיד מקרב קבוצה הזכאית לייצוג הולם, לגבי כלל המשרות או לגבי סוגים של משרות.

מירב תורג'מן: (ד) הוראות סעיף זה יחולו על כל דרכי הקבלה לעבודה בעיריה והקידום בעבודה לפי פקודה זו.

מירב תורג'מן: (ה) העיריה תגיש לשר הפנים, אחת לשנה, דין וחשבון לגבי ביצוע ההוראות לפי סעיף זה, ובו יפורטו, בין השאר, נתונים באשר לפעולות שננקטו לפי סעיף זה באותה שנה ונתונים באשר לייצוג הולם בקרב עובדיה.

מירב תורג'מן: "

מוני מעתוק: אפשר להגיד משפט על זה?

מוני מעתוק: באופן עקרוני, על סמכויות שר הפנים, לפי חוק זה.

מירב תורג'מן: אולי אני אסיים את (ו)?

דני דנון: תסיימי את ההקראה.

מירב תורג'מן: "(ו) שר הפנים יגיש לממשלה, לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה כמשמעותה בחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, התשמ"ח-1988, ולוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת, אחת לשנה, דין וחשבון באשר לפעולות שננקטו באותה שנה לפי סעיף זה ונתונים באשר לייצוג הולם בקרב עובדי העיריות, באותה שנה.

מירב תורג'מן: "

מוני מעתוק: אז ככה, כמה דברים.

מוני מעתוק: תפקידי משרד הפנים, כמו שאמרו גם מקודם, רשות החברות הממשלתיות, בדומה אליהם וגם אנחנו, תפקידי משרד הפנים ותפקידים כלליים מאוד ומדובר פה על חוק שדואג לעניין פרטני, חשוב מאוד, וגם שר הפנים תומך בו מאוד.

מוני מעתוק: הגוף הממשלתי שלטעמי הנו המוסמך לטפל בחוק זה ובשוויון הזדמנויות בעבודה, כולל אפליה של אתיופים, הוא נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, ולא משרד הפנים.

מוני מעתוק: ככל שנדרשת סנקציה עבור הגשת דו"חות כאלו ולדאוג שרשויות כן יעמדו בדרישה הזאת, ניתן לחוקק בחוק סנקציה כזו או אחרת, בתיאום עם הנציבות, כך שרשויות שלא יגישו את הדו"ח, לא יקבלו אישור כזה או אחר ממשרד הפנים.

דני דנון: אתה מוכן להציע לנו את הסנקציה כרגע?

קריאה: מענקי איזון.

דני דנון: לא לא, עכשיו, אם יש לך רעיון לסנקציה.

מוני מעתוק: אני יכול לחשוב על סנקציה שהיא סנקציה טובה, ועכשיו ככה, ללא דיון מעמיק, אבל אם רשות לא תגיש את הדו"ח שהיא נדרשת להגיש, ואת הנתונים שהיא נדרשת להגיש, יכול המשרד להגיד לה – בשנה הבאה, השנה שאחרי שנת הגשת הדו"ח, לא יהיו מכרזים למשרות מוניציפאליות, עד הגשת הדו"ח ואתה יכול לחסום פלח משרות מאוד מאוד חשוב לרשות המקומית, עד הגשת הדו"ח וזו סנקציה, לדעתי, מאוד מאוד משמעותית.

מירב תורג'מן: במסגרת החוק הזה, אני לא בטוחה שזה המקום להכניס את הסנקציות האלה.

מוני מעתוק: אני אומר את זה מכיוון שדיברתי קודם, על-מנת שלא יגידו שאין סנקציה שלמשרד הפנים יש סנקציה לעשות.

ז'נט שלום: אבל אי-אפשר להציע פה סנקציה על איזה שהוא מנגנון חדש שאף אחד מאיתנו לא יודע איך הוא עובד, ולהעביר ככה את החוק, זה בלתי אפשרי.

מוני מעתוק: בכל מקרה, לטעמנו, שר הפנים לא אמור להיות אחראי.

ז'נט שלום: בטח שלא נציבות שוויון במקום שר הפנים שהוא הגוף המהותי שאחראי על הרשות.

דני דנון: מר מעתוק, אתם מקבלים דיווחים מהעירייה?

ז'נט שלום: חדשות לבקרים.

מוני מעתוק: אנחנו לא מקבלים דיווחים מהעיריות.

דני דנון: לא מקבלים דיווחים, משרד הפנים, מהעיריות?

מוני מעתוק: לא, לא דיווח על ייצוג הולם, לא דיווח כזה.

מוני מעתוק: יש דו"ח רבעוני, כללי, על מצבת עובדים.

דני דנון: אז מה הבעיה להוסיף שם רובריקה שתתייחס לחוק הזה?

מוני מעתוק: ככל שאתה מבקש גם דיווחים, אתה אמון ואחראי על הביצוע של החוק.

מוני מעתוק: לקבל את הדיווח זה לא הבעיה.

מוני מעתוק: בסופו של דבר, כמו שהרשות התנגדה מקודם ואמרה שהיא לא רוצה להוסיף את הסעיף שמטיל עליה את האחריות במסגרת מטרות הרשות הממשלתית, אני חושב שגם משרד הפנים לא מסוגל להגדיר את זה כמטרה.

מוני מעתוק: לקבל את הדיווח זה לא הסיפור.

מוני מעתוק: השאלה זה מה עושים עם הדיווח הזה.

מוני מעתוק: אני חושב שהגוף המשמעותי זה לא אנחנו.

ז'נט שלום: סליחה, אני מצטערת, זה נראה הגיוני שלא משרד הפנים יהיה אחראי על הפעולות של רשויות מקומיות, אלא נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, שאין לה שום קשר מלבד הסמכות שלה לתבוע אזרחית גופים, ולא בדיוק גם רשויות מקומיות כי יש לה בעיה עם זה, היא זאת שתהיה אחראית מהותית על העיריות?

שלמה מולה: אני רוצה לשאול אותך, דרך אגב.

שלמה מולה: אתם מקבלים דו"ח רבעוני על כל רשות ורשות, מצבת כוח-אדם.

שלמה מולה: אל תברחו מאחריות, כמו שאמרתי לה, ובסוף אנחנו הגענו לעמק השווה אתם.

שלמה מולה: מה שאתם רוצים לבוא ולהגיד – OK, יחוקק חוק, ייכתב, אבל אנחנו רוצים לברוח.

מוני מעתוק: לא, אני לא אמרתי את זה.

שלמה מולה: עוד רגע, שנייה.

שלמה מולה: ומן הצד השני, אתה מבקש מאיתנו לייצר סנקציה, היא בלתי חוקתית, אני אומר לך.

שלמה מולה: אם אנחנו מכניסים עכשיו פה סעיף סנקציה שבה, כדוגמה, אם אין ייצוג הולם לעולי אתיופיה, משרד הפנים לא יוכל להעביר תקציבים, כי זה לא חוקתי, זה ילך, יפסלו אותנו בבג"צ.

מוני מעתוק: חבר הכנסת מולה אני דווקא חושב שלהפך, זה רק יחזק לכם את החוק.

שלמה מולה: מה שאני בא ואומר, במסגרת הדו"חות הרבעוניים שאתם דורשים, מאותה הרשות, אתם יכולים לדרוש לתת את הדיווחים האלה בצורה נאותה ומשם להעביר את זה לנציבות שוויון הזדמנויות.

מרגלית בוטרמן: הדו"חות הרבעוניים הם דו"חות כספיים.

מרגלית בוטרמן: מכינים אותם רואי-חשבון.

שלמה מולה: מה זה דו"חות כספיים?

שלמה מולה: אתם מקבלים דו"חות.

שלמה מולה: על מה את מדברת?

שלמה מולה: איזה דו"חות כספיים?

שלמה מולה: אתם מקבלים מצבת כוח-אדם.

שלמה מולה: איך אתם מפקחים כמה כוח אדם יש באותה רשות?

שלמה מולה: כוח-אדם זה שווי כסף.

מרגלית בוטרמן: הפיקוח של הדו"חות הרבעוניים זה פיקוח על הוצאות לעומת הכנסות.

מרגלית בוטרמן: זה המטרה של הדו"ח הרבעוני.

שלמה מולה: איך אתם מפקחים על כוח-אדם?

שלמה מולה: את לא עונה לי.

מרגלית בוטרמן: הפיקוח, למשל על עיריות בענייני כוח אדם, הוא מאוד מאוד דליל, מאוד מאוד חלש.

שלמה מולה: אז אולי הגיע הזמן גם By the way גם תתחילו להתאפס ולעשות את זה אולי?

מרגלית בוטרמן: משרד הפנים לא אמור לאכוף זכויות עובדים.

מרגלית בוטרמן: שר הפנים לא בודק אם משלמים שכר מינימום לעובדים, הוא לא אמור לבדוק.

שלמה מולה: לא ביקשנו זאת.

דני דנון: סליחה, דן, בבקשה, משרד המשפטים.

מרגלית בוטרמן: אנחנו חושבים שראוי שנציבות השוויון תבדוק את זה.

דן אורן: אדוני היושב ראש, האמת היא שבקשר לדיווח יש לנו בעיה.

דן אורן: כי הוועדה הציעה שמי שיהיה אחראי על הדיווח, כלומר לרכז את הדיווחים ולהעביר אותם הלאה, יהיה משרד הפנים בעצם, ומשרד הפנים מתנגד ולהצעה שמי שיחליף את משרד הפנים לעניין הזה, זאת תהיה נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, גם הם מתנגדים.

דן אורן: בתיאומים בינינו לא הצלחנו להגיע לעמק השווה.

שלמה מולה: אז אנחנו נחליט פה.

דן אורן: לכן, אנחנו נצטרך, אם לפתור את זה בתוך הממשלה, להגיע אולי לאינסטנציה יותר גבוהה.

דן אורן: אני, כמשרד המשפטים, מכבד את מה שאומר משרד הפנים לגבי זה שאין לו בעצם, אין לו תקן ואין לו כוח אדם.

דן אורן: לגבי סנקציות, זה דבר שלא תואם וזה דבר שלא יכול להיות מוחלט ככה מרגע לרגע, בוועדה.

שלמה מולה: אני רוצה לשאול אותך, לפני שאתה מתקדם הלאה.

שלמה מולה: מה קורה בחוקים אחרים, במתן הזדמנויות למשל לערבים, לחוקים אחרים.

דן אורן: אין חוק כזה.

שלמה מולה: רק שנייה.

שלמה מולה: אני פה בכנסת הקודמת העברנו הצעת חוק בוועדת הפנים של הכנסת.

אברהם מיכאלי: מה שקורה שם, הקימו ועדת חקירה פרלמנטארית כי לא מבצעים את החוק.

שלמה מולה: לא לא לא.

שלמה מולה: לגבי החוק של אופיר פינס?

קריאה: זה לא התקבל בקריאה שנייה ושלישית.

דני דנון: חבר הכנסת פיניאן, כמציע החוק, בבקשה.

דני דנון: יש פה עמדת משרד הפנים, שלא רוצים את חובת הפיקוח.

דני דנון: דעת חברי הוועדה, דנו בזה גם בפעם שעברה, ואפשר להמשיך לדון בזה.

דני דנון: אתם לא רוצים והם לא רוצים.

ז'נט שלום: אדוני, אני מוכנה לקבל את זה, בתנאים מאוד ספציפיים שכרגע לא יכולים להיסגר.

ז'נט שלום: אם נציבות שוויון הופכת להיות המפקחת, אין שום בעיה.

ז'נט שלום: אבל צריכים להיות לזה שני תנאים, אחד – לייצר מנגנון פיקוח וסנקציות של הנציבות, לייצר איזה שהיא כפיפות בין הנציבות לרשויות מקומיות.

ז'נט שלום: אני בטח לא יכולה וזה כרגע בלתי אפשרי.

דני דנון: אנחנו לא נפתח את זה פה עכשיו.

ז'נט שלום: בדיוק.

דני דנון: אז את אומרת שאת לא מעוניינת לפקח.

ז'נט שלום: בתנאים האלו, לא יכולה.

שי בוזגלו: זה אותן עמדות, שני הגופים, אותה עמדה.

דני דנון: אני מציע, חבר הכנסת פיניאן, שאנחנו, או שמשרד הפנים יציע כרגע שינוי לנוסח הקיים, או שיתקיים הנוסח הקיים.

דני דנון: כי אני לא רואה משהו אחר.

דני דנון: שר הפנים תומך בחוק.

מרגלית בוטרמן: מהות תפקידו של שר הפנים זה באמת לפקח על הניהול באמת בעיקר התקציבי, ומתן השירותים המוניציפאליים לרשות המקומית.

מרגלית בוטרמן: יש המון חוקים מאוד חשובים, כמו שוויון זכויות לנשים, שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, שוויון זכויות לעולים מאתיופיה, שהם מאוד חשובים, כמו גם תשלום שכר מינימום, מתן כיסאות לעובדים, יש המון חוקים מאוד חשובים.

מרגלית בוטרמן: זה לא נכון להתקיל את שר הפנים על חוקי עבודה.

ז'נט שלום: זה לא פיקוח על חוקי עבודה, זה פיקוח על חובת ייצוג הולם, זה שני דברים שונים.

דני דנון: סליחה, תודה.

דני דנון: תודה.

דני דנון: אני התחייבתי ואני מעוניין לסיים את החוק הזה היום.

דני דנון: אנחנו עושים הפסקה כעת, אנחנו ניצור קשר עם שר הפנים עכשיו, גם אתם, תגידו לו, זה מה שעומד כרגע להעביר את החוק היום בקריאה שנייה ושלישית בוועדה ולהביא את זה למליאה בשבוע הבא, וגם המציע יבוא בדברים אתו.

דני דנון: ב- 11 ורבע אנחנו נתכנס ונסיים את העניין הזה.

דני דנון: תודה רבה.

דני דנון: הישיבה נפסקה בשעה 10:55 ונתחדשה בשעה 11:20

דני דנון: אנחנו מחדשים את הישיבה.

דני דנון: אני מבקש מהיועצת המשפטית להביא בפני החברים את הסיכום בנושא הפיקוח ונוכל להתקדם להצבעה על ההסתייגויות ועל קריאה שנייה ושלישית.

מירב תורג'מן: אני חוזרת לסעיף קטן (ה), שכתוב בעמ' 5, המדבר על הדיווח.

מירב תורג'מן: לגבי סעיף קטן (ה) אפשר להשאיר אותו כמו שהוא, משום שזה נתונים שהעיריות מעבירות לשר הפנים, ואין פה שום פעולות ששר הפנים צריך לנקוט.

מירב תורג'מן: ב- (ו) יהיה כתוב: "שר הפנים יגיש לממשלה, לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה כמשמעותה בחוק שוויון הזדמנויות בעבודה, התשמ"ח – 1988, ולוועדת העלייה, הקליטה והתפוצות של הכנסת, אחת לשנה, דין וחשבון בהתאם לנתונים שהתקבלו לפי סעיף קטן (ה) באותה שנה, באשר לייצוג הולם בקרב עובדי העיריות.

מירב תורג'מן: " דהיינו – כל מה שקשור לפעולות שננקטו, שיכול להשתמע שהעירייה צריכה לנקוט איזה שהיא פעולה, אנחנו מסירים את זה.

מירב תורג'מן: זה רק בקשר לנתונים שהתקבלו מהרשויות המקומיות.

קריאה: זה לא מובן.

קריאה: אם לא התקבלו נתונים, אני רוצה להבין, אז מה קורה?

מוני מעתוק: רקע, יש עוד תוספת נוספת.

מירב תורג'מן: זה אחרי סעיף 3, אנחנו עוד לא הגענו לשם.

מירב תורג'מן: אתה רוצה שאני אתקדם לסעיף 3, ואז נגיע לתוספת שהם מבקשים לחוק שוויון הזדמנויות בעבודה?

דני דנון: כן.

מירב תורג'מן: סעיף 3 הוא סעיף טכני.

מירב תורג'מן: לא בדיוק טכני, זאת אומרת המהות שלו, הוא סעיף מהותי, אבל התיקון שאתם תראו הוא תיקון טכני.

מירב תורג'מן: מדובר על: "תיקון פקודת המועצות המקומיות" ומבקשים בסעיף זה להחיל את חובת הייצוג ההולם גם על מועצות מקומיות, מלבד על רשויות מקומיות.

קריאה: מלבד על העיריות.

מירב תורג'מן: מלבד על העיריות.

מירב תורג'מן: "3.

מירב תורג'מן: בפקודת המועצות המקומיות, בסעיף 34א" זה היה כתוב 13ב', זה פשוט שינוי של מיקום, סעיף 34 זה סעיף שהוא מדבר בכלל על תחולת הוראות בפקודת העיריות על מועצות מקומיות, ולכן זה המקום הנכון יותר.

מירב תורג'מן: "אחרי 'סעיף 171א' יבוא '173ב' ' ".

מירב תורג'מן: עכשיו מבקשים מנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, ממשרד הפנים וממשרד המשפטים, להוסיף תיקון לתוספת בחוק שוויון הזדמנויות בעבודה, שלמעשה, מאפשר לנציבות שוויון הזדמנויות בעבודה, לדרוש ולנקוט פעולות לגבי היישום של החוק הזה.

מירב תורג'מן: אז בתוספת, אחרי סעיף קטן (9) אנחנו נוסיף את סעיפים 50א', 50ב' ו- 60 ב', לחוק החברות הממשלתיות, ואת סעיף 173ב' לפקודת העיריות, וגם למעשה צריך למצוא באיזה שהוא אופן להחיל גם את סעיף 3, גם את ההחלה על פקודת המועצות המקומיות.

מירב תורג'מן: זה לא רק העיריות.

דני דנון: חייבים.

שלמה מולה: יש משהו שדיברנו עליו והוא כנראה לא כל-כך ברור.

שלמה מולה: אנחנו רוצים מאוד להבהיר, שבסעיף, בעמ' 4, בסעיף 2(א) ייצוג הולם בקרב עובדי העירייה, ייאמר בקרב עובדי העירייה והתאגידים העירוניים.

שלמה מולה: זאת אומרת, יש תאגידים עירוניים שהם לא נכללו ואנחנו רוצים להבהיר אותם, שיהיה ברור שהם כלולים גם כאן.

מוני מעתוק: אני לא חושב שאני יכול להתייחס לזה.

מוני מעתוק: אני לא אחראי על תאגידים עירוניים, וגם לא מרגלית.

דן אורן: זה שוב, עוד תוספת מהותית.

מוני מעתוק: זו תוספת מאוד מהותית ומאוד רחבה בעניין הזה.

שלמה מולה: אני אשאל אותך שאלה, למשל, שמעסיקה אותנו, שהעסיקה אותנו, למשל תאגידי המים.

מוני מעתוק: תאגידי המים אינם תאגידים עירוניים.

מוני מעתוק: זה תאגידים סטאטוטוריים שהוקמו לפי חוק.

מוני מעתוק: ולא כפופים לשר הפנים בכלל.

שלמה מולה: זה חל עליהם לפי החוק הזה?

מוני מעתוק: תאגידי המים אינם תאגידים עירוניים בכלל.

דני דנון: חבריי, קידום החוק יותר חשוב לי משיפור החוק.

דני דנון: יש הרבה מה לשפר, יש לעשות עוד פעולות, גם במוסדות הלאומיים, גם בתאגידים, ואנחנו נשמח בוועדה שיבואו תיקונים נוספים ונוביל אותם במהירות, כמו שעשינו עם החוק הזה.

דני דנון: אני מבקש כרגע לעבור להצבעה על נוסח החוק, אנחנו נצביע קודם כל.

דני דנון: בבקשה, הקראה נוספת של סעיף קטן (ו).

מירב תורג'מן: הדין וחשבון יהיה בהתאם לנתונים שהתקבלו לפי סעיף קטן (ה) שזה הסעיף שמדבר על חובת העירייה להגיש דו"חות לשר הפנים, באותה שנה, באשר לייצוג הולם בקרב העובדים שלה.

מוני מעתוק: אותו תיקון כמו שעשו לרשות החברות הממשלתיות.

מוני מעתוק: אותו תיקון.

מירב תורג'מן: נכון.

קריאה: אם לא יהיו נתונים, מה קורה?

מירב תורג'מן: לשר הפנים, מן הסתם, יש סמכות מנהלית להטיל סנקציות על העיריות.

מוני מעתוק: הוספנו בסופו של דבר את התוספת שהגדרת, שזה הסמכות שלהם לאכוף את החוק הזה, בקרב הרשויות המקומיות וזה מה שסיכמנו.

דני דנון: תודה.

דני דנון: אנחנו רוצים להצביע על ההסתייגויות ולעבור להצבעה בקריאה שנייה ושלישית.

דני דנון: אנחנו עושים את זה מייד, כי אנחנו ממהרים למליאה, כולנו.

מירב תורג'מן: יש לנו את ההסתייגות הראשונה, של חבר הכנסת אייכלר, שמבקש שהצעת החוק תחול גם על חרדים.

דני דנון: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת אייכלר?

דני דנון: יכול להצביע במקום חבר הכנסת אלקין, אחד מכם.

דני דנון: כיוון שציון ישב פה כל הדיון, ניתן לציון את הכבוד.

שלמה מולה: יש לנו עוד מקום.

שלמה מולה: אתה רוצה?

שלמה מולה: אתן לך.

דני דנון: יכול להצביע בשם ישראל ביתנו.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת פיניאן, במקום חבר הכנסת.

דני דנון: בואו נתקדם, אין פה בעיה של רוב ומיעוט.

דני דנון: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת אייכלר?

דני דנון: מי נגד?

דני דנון: נמנעים?

דני דנון: ההסתייגות תעלה למליאה.

דני דנון: ההסתייגות הבאה, בבקשה.

מירב תורג'מן: ההסתייגות הבאה היא הסתייגות של חבר הכנסת מולה, שמבקש שמלבד העובדים בחברות הממשלתיות, יהיה גם העובדים בחברה מעורבת ובחברה בעלות ממשלתית מלאה, כפי שהן מוגדרות בחוק החברות הממשלתיות.

דני דנון: מי בעד ההסתייגות?

דני דנון: מי נמנע?

דני דנון: ההסתייגות נפלה, תעלה למליאה.

מירב תורג'מן: הסתייגות נוספת של חבר הכנסת מולה היא לגבי סעיף 54 על נקיטת האמצעים על-ידי רשות החברות הממשלתיות.

מירב תורג'מן: הוא מבקש להשאיר את הנוסח כפי שהוצע לפני התיקונים.

שלמה מולה: בנוסח המקורי.

דני דנון: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת מולה?

דני דנון: מי נגד?

דני דנון: מי נמנע?

דני דנון: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב ההסתייגות נפלה, עוברת למליאה.

דני דנון: בבקשה.

מירב תורג'מן: הסתייגות נוספת של חבר הכנסת מולה, היא לסעיף 173ב'(א) שמלבד בקרב עובדי העירייה, הסעיף יחול גם על תאגידים עירוניים, כפי שהם מוגדרים.

מירב תורג'מן: אני אנסה למצוא את ההגדרה לזה.

דני דנון: מי בעד ההסתייגות?

דני דנון: מי נגד?

דני דנון: מי נמנע?

ציון פיניאן: חברות עירוניות זה כלול.

ציון פיניאן: חברה כלכלית.

קריאה: מה ההגדרה?

מירב תורג'מן: צריך לבדוק את ההגדרה.

אופיר אקוניס: אני מציע, חבר הכנסת פיניאן, שיכול להיות שנצביע בעד ההסתייגות במליאה, זה לא פה, עם כל הכבוד, הממשלה לא קובעת את החקיקה.

אופיר אקוניס: יכול להיות שחלק מההסתייגויות אנחנו נצביע בעד.

דני דנון: יש עוד הסתייגויות?

מירב תורג'מן: כן.

מירב תורג'מן: הסתייגות נוספת של חבר הכנסת אייכלר, היא לאותו סעיף 173(ב), הוא בעל כישורים מקצועיים, דומים לכישוריהם המקצועיים של מועמדים אחרים.

מירב תורג'מן: כפי שהוא הסביר את זה.

דני דנון: מי בעד?

דני דנון: מי נגד?

דני דנון: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב ההסתייגות לא עברה.

דני דנון: שניים-שניים, הסתייגות לא עוברת.

דני דנון: ההסתייגות נפלה, עוברת למליאה.

שלמה מולה: במקרה הזה, גם אני.

דני דנון: זהו?

דני דנון: סיימנו?

דני דנון: אנחנו מצביעים כרגע על החוק, כפי שהוצע.

שלמה מולה: אנחנו ביקשנו להכניס הסתייגות שהחוק יחול גם על המוסדות הלאומיים.

שלמה מולה: אני מבקש את זה כהסתייגות.

דני דנון: OK, אנחנו נצביע על ההסתייגות.

מירב תורג'מן: אבל מיהם המוסדות הלאומיים שאתם מבקשים?

שלמה מולה: המוסדות הלאומיים – קק"ל, הסוכנות.

דני דנון: ההסתדרות הציונית, ההסתדרות היהודית והקרן הקיימת.

שלמה מולה: אני אבקש הסתייגות.

דני דנון: הם לא נמצאים פה, אנחנו נצביע ונבוא אתם בדברים.

דני דנון: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת מולה?

דני דנון: מי נגד?

דני דנון: אני מצביע נגד מה שאני תומך בו.

דני דנון: ואני עושה את זה, דוקטור, על-מנת שהחוק יעבור ולא שהוא יידחה לעוד מושב של הכנסת.

דני דנון: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב אם כך, ההסתייגות נפלה והיא תעבור למליאה.

דני דנון: אנחנו כרגע מצביעים על החוק כפי שהוצג על-ידי היועצת המשפטית, לאחר שההסתייגויות נפלו.

דני דנון: מי בעד לשון החוק?

דני דנון: מי נגד?

דני דנון: נמנע?

דני דנון: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט החוק אושר החוק עבר.

דני דנון: אני רוצה להודות לחברי הכנסת אופיר אקוניס, ציון פיניאן, יעקב אדרי, שיזמו את החוק, ועדת העלייה והקליטה הצביעו היום על חוק חשוב שמקדם את קליטתם והטמעתם של יוצאי אתיופיה.

דני דנון: אנחנו רואים שלא מספיק לדבר על כור היתוך, על שילוב, על עזרה, צריכים לעשות חוקים חשובים כאלו ואנחנו היום הוספנו את תרומתנו.

דני דנון: הוועדה רואה תפקיד חשוב בקידום חוקים מסוג זה ומודה לחברי הכנסת ולכל הפעילים ויוצאי הארגונים ומשרדי הממשלה שתרמו לקידום החוק.

אופיר אקוניס: משפט אחד, אני מבקש.

אופיר אקוניס: אני רוצה, אדוני, להודות לך, אני באמת רוצה להודות ליושב-ראש הוועדה, על הקידום המהיר, בשמי ואם אפשר גם בשמך, חבר הכנסת פיניאן, שאנחנו מיוזמי החוק, לקידום המהיר וכפי שכולנו קבענו מטרה ואני מאמין שנעמוד בה, בטוח שנעמוד בה, שעד סוף המושב הזה, החוק הזה ייכנס לספר החוקים של מדינת ישראל.

דני דנון: תודה ליועצת המשפטית.

אופיר אקוניס: נודה לה גם במליאה, כמובן.

אופיר אקוניס: תודה רבה לכם.

דני דנון: תודה רבה.