ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 322, 2011-01-25 00:00

דב חנין: בוקר טוב.

דב חנין: אני פותח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

דב חנין: הישיבה הזאת היא ישיבה מיוחדת שעוסקת בנושא אנרגיות מתחדשות כמנוף לפיתוח הנגב והגליל במסגרת יום הנגב והגליל בכנסת.

דב חנין: בפועל, הדגש שלנו יהיה יותר על הנגב אבל כמובן שנתייחס גם לגליל.

דב חנין: ברשותכם, אני רוצה לומר כמה מילות פתיחה שיתנו את המסגרת הרעיונית הכללית לדיון שא אנחנו נקיים פה היום כדי שלא נתפזר.

דב חנין: יש הרבה דיונים על אנרגיות מתחדשות, יש הרבה דיונים על נגב וגליל והדיון הזה צריך להיות דיון ממוקד ומעשי בכיוונים שאנחנו רוצים לקדם.

דב חנין: הנושא של אנרגיות מתחדשות הוא לא נושא חדש בישראל, למרות שהטיפול בו, למרבית הצער, הוא טיפול איטי, מהוסס ולא מספיק נמרץ מכל הבחינות.

דב חנין: אנרגיות מתחדשות זה נושא שזוכה לעיסוק גדול יותר בעולם.

דב חנין: קודם כל, בגלל הקשרים סביבתיים שלו.

דב חנין: ההקשרים הסביבתיים שמתחילים בזיהום אוויר ופגיעות בריאותיות שנגרמות מזיהום אוויר ונמשך לשאלות גדולות ומשמעותיות בעלות משקל גדול מאוד באג'נדה העולמית של המאה ה-121 כמו משבר האקלים.

דב חנין: משבר האקלים, כמו שכולכם יודעים, נושא שהוועדה מופקד עליו מטעם הכנסת, לעקוב אחרי התמודדותה של מדינת ישראל עם נושא משבר האקלים.

דב חנין: זאת בעיה גדולה מאוד.

דב חנין: אנחנו נמצאים עכשיו חודש אחרי ועידת קנקון, ועידה שבה היתה התקדמות ממשית ראשונה אחרי זמן רב בניסיון או במאמץ הבינלאומי להתמודד עם משבר האקלים.

דב חנין: משבר האקלים בדרך-כלל מתואר כמערכת מאוד מאוד קשה של איומים ואכן האיומים הם אמיתיים.

דב חנין: האקדמיה האמריקאית למדעים אומרה לנשיא הקודם, ג'ורג' בוש, ביוני 2001, שמשבר האקלים, כמו שאנחנו מכירים אותו, מאיים על עתיד החיים על פני האדמה במהלך המאה ה-21.

דב חנין: את זה אמרה האקדמיה האמריקאית לנשיא בוש.

דב חנין: מאז, לא רק שהדברים לא נחלשו אלא שהעוצמה של האיום היא יותר ויותר ברורה ויותר ויותר מוחשית.

דב חנין: כשאני מדבר כרגע על משבר האקלים אני רוצה דווקא להזכיר אמירה שאני אוהב לומר לגבי משבר האקלים וזאת האמירה הידועה של ג'ורג' גרדנר, שמשבר האקלים הוא בעצם סדרה עצומה של הזדמנויות שמסוות כמערכת של איומים בלתי פתירים.

דב חנין: זאת הזווית הנכונה, לדעתי, להתייחס לנושא הזה.

דב חנין: הזווית הזאת מביאה אותנו להתמודדות עם שאלה של אנרגיות מתחדשות במלוא העוצמה.

דב חנין: אנחנו עוסקים באנרגיות מתחדשות בדיון הזה לא רק כאלמנט סביבתי וטכנולוגי.

דב חנין: אנחנו מתייחסים לאנרגיות מתחדשות כמהלך שיש לו משמעויות כלכליות וחברתיות מרחיקות לכת.

דב חנין: אני לא יודע עד כמה מהמעורבים פה מסביב לשולחן מכירים את פרויקט אפולו.

דב חנין: פרויקט אפולו זאת תכנית שאפתנית שפותחה בארצות הברית, שמתייחסת לאנרגיות מתחדשות לא כמהלך סביבתי וטכני, אלא כמהלך חברתי וכלכלי של קידום.

דב חנין: מהלך של יצירת מקומות עבודה, מהלך של פיתוח כלכלי וחברתי בעל משמעות מרחיקת לכת.

דב חנין: פרויקט אפולו שהתחיל כיוזמה של אנשים מבריקים באקדמיה ובחברה האזרחית הולך ומתקדם להפוך להיות לחלק מהמדיניות האמריקאית הרשמית תחת נשיאותו של ברק אובמה.

דב חנין: אני מאוד מקווה שגם אנחנו בישראל נדע לייצר פרויקט אפולו כזה משלנו.

דב חנין: זאת אומרת, לדעת להתייחס לקידומן של אנרגיות מתחדשות כמהלך כולל שיש לו משמעויות סביבתיות, כלכליות, חברתיות ואזוריות, שתשננה לטובה את דמותו של הנגב, תקדמנה את דמותו של הגליל ותאפשרנה לאזורים האלה להפוך להיות לאזורים מתקדמים, לא רק מבחינה סביבתית אלא גם מבחינה כלכלית וחברתית.

דב חנין: נעשים דברים יפים, נעשים דברים ראויים בנגב, אנחנו נשמע על כמה מהם.

דב חנין: ישנן יוזמות מבורכות וחשבות שנשמע עליהן היום בדיון.

דב חנין: נדון בחסמים ובקשיים הקיימים בפני מי שרוצה להמשיך ולקדם את התחום הזה.

דב חנין: נמצאים איתנו אורחים מכובדים ונאפשר לכולם לדבר.

דב חנין: ראשי המועצות הרלוונטיות, ברוכים הבאים.

דב חנין: אנחנו נפתח, כמנהגנו, בהצגת מידע.

דב חנין: יש לנו מחקר מעניין וחשוב שנעשה על ידי יניב רונן.

דב חנין: יניב, זאת הזדמנות להודות לך על המחקר ולהודות למרכז המחקר והמידע של הכנסת.

דב חנין: אני אבקש ממך להציג בכמה מילים את הממצאים העיקריים של המחקר.

יניב רונן: תודה רבה אדוני היושב ראש.

יניב רונן: קודם כל, אנרגיות מתחדשות הקידום שלהן בארץ נעשה מאז תחילת 2009 במסגרת החלטת ממשלה 4450, שקבעה והציבה יעדים לקידום אנרגיות מתחדשות.

יניב רונן: היעדים שנקבעו הם שבשנת 2020 10% מצריכת החשמל בארץ תגיע מאנרגיות מתחדשות.

יניב רונן: כיעד ביניים נקבע 5% לשנת 2014.

יניב רונן: המתווה שנקבע לקידום היצור של אנרגיות מתחדשות הוא של מכסות, שכל טכנולוגיה מיועדת לה מכסה ולכל מכסה יועד תעריף הזנה.

יניב רונן: זה על סמך הניסיון העולמי שנמצא שתעריף הזנה הוא המנגנון היעיל ביותר ליצור החשמל הנקי.

יניב רונן: תעריף הזנה, כלומר, שהמדינה מתחייבת לשלם עבור החשמל, תעריף קבוע לתקופה של 20 שנה.

יניב רונן: הקידום של תעריפי ההזנה התחיל בצורה קצת צולעת והיום הוא רץ בצורה די טובה.

יניב רונן: א חראית על זה בעיקר רשות החשמל, למרות מאבקים כאלה ואחרים סביב תעריפים ומכסות, נראה שזה מתקדם בסדר.

יניב רונן: משרד התשתיות גם בפרסם בפברואר השנה מסמך מדיניות שקבע את מדיניות המכסות והרשות פועלת לפי המדיניות שנקבע.

יניב רונן: חשוב לציין בקשר להחלטה 4450 שהיא ציינה במיוחד את אזור הנגב והערבה כמתאימים לקידום אנרגיות מתחדשות בגלל זמינות יחסית של שטחים בהשוואה לאזורים אחרים בארץ ובגלל, כמובן, כמויות הקרינה והחום שנמצאות באזור הנגב והערבה.

יניב רונן: באזורים האלה באמת מתקדמים כמה פרויקטים שהגדול בהם הוא פרויקט "אשלים".

יניב רונן: הפרויקט הזה התחיל לפני 5 שנים.

יניב רונן: אנחנו עומדים בפני סגירת המכרז.

יניב רונן: יש פה נציג משרד האוצר?

קריאה: ממש לא בקרוב.

דב חנין: משרד האוצר והנגב והגליל זה שני נושאים שבדרך-כלל לא נפגשים.

יניב רונן: ישנו גם פרויקט תמנע, שזה שני מסלולים שונים.

יניב רונן: פרויקט "אשלים" מקודם בשיטת BOT, כאשר יזם צריך לבנות על חשבונו, לתפעל מתקן ולהעביר אותו לאחר כ-20 או 25 שנים.

יניב רונן: פרויקט תמנע, שזאת תחנה יותר קטנה, מוציאים את הקרקע למכרז ואז היזם צריך לבחור את הטכנולוגיה המתאימה לו ולהציע רק מחיר על הקרקע .

יניב רונן: ב-BOT היזם צריך להציע את מחיר החשמל.

יניב רונן: יש איזו תחרות בין שני הפרויקטים האלה.

יניב רונן: נראה מי יצא לפועל נכון ולפי זה הרשויות יוכלו לדעת מהי הדרך הטובה ביותר לקדם פרויקטים של תחנות סולאריות.

יניב רונן: כמו שהיושב ראש הזכיר, האנרגיות המתחדשות זאת הזדמנות מאוד גדולה, בעיקר לגורמים מקומיים למנוף של פיתוח כלכלי.

יניב רונן: זה נותן הזדמנות לבעלי קרקע לעשות הכנסה נוספת על השטח שלהם מכלום, על ידי הצבת פאנלים על גגות או בחצרות או במגרשי חניה.

יניב רונן: זה נותן אפשרות לייצר מקומות תעסוקה חדשים שלא היו.

יניב רונן: המועצה האזורית אילות, לדעתי, מובילה בעניין הזה, אולי יחד עם מועצה אזורית גולן.

יניב רונן: נקווה שמועצות אזוריות וערים ועיריות נוספות יצטרפו אליהם.

יניב רונן: תודה רבה.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: אכן מכבד אותנו בנוכחותו הנציג הכי רחוק בדיון הזה, מר גת.

דב חנין: אני אשמח לשמוע גם על ההישגים אבל גם על הקשיים, הבעיות והדברים שהייתם רוצים כדי להמשיך ולקדם את הנושא ביתר תנופה.

דב חנין: בבקשה, מר גת, ראש המועצה האזורית חבל אילות.

אודי גת: בוקר טוב לכולם.

אודי גת: אני רוצה לדבר גם בשם כל מרכז המועצות האזוריות שאני נושא בתואר של יושב ראש הוועדה לאנרגיה מתחדשת של מרכז המועצות האזוריות.

אודי גת: נכון שחלק גדול מהמועצות הן פריפריה אבל אני רוצה לדבר בשם כולן.

אודי גת: הרעיון של לקחת את הנושא הזה של אנרגיה מתחדשת להפוך אותו כלי לפיתוח הנגב במקרה שלנו ובפריפריה בכלל הוא רעיון מצוין.

אודי גת: הוא עלה לפני כמה שנים על השולחן.

אודי גת: לאט לאט אני שמח להגיד שהוא מחלחל גם למוסדות הממשלה, אם כי כמו שאמרת אדוני היושב ראש, עדיין לא הצלחנו לחבר את משרד האוצר מספיק טוב.

אודי גת: בכל אופן, במשרדים שונים לקחו את הפרויקט הזה של הפיתוח כחלק מהנושא העיקרי של ממשלת ישראל, לעמוד ביעדים של יצור אנרגיה מאנרגיה מתחדשת.

אודי גת: החיבור של פיתוח הפריפריה ביחד עם ייצור אנרגיה, שניהם לטובת המדינה ובקונצנזוס של המדינה ולכן אני חושב שלאט לאט אנחנו מתקדמים אם כי יש חסמים.

אודי גת: אני רוצה להגיד כמה מההצלחות שלדעתי יש כבר ואחר-כך לציין גם כמה מהחולשות או חסמים שאנחנו עדיין עומדים בפניהם.

אודי גת: א', תמ"א 10/ד/10.

אודי גת: מבחינה תכנונית משהו סטאטוטורי קרה ולפני שבוע אושרה סופית.

אודי גת: יש תכנית סטאטוטורית שיודעת להגיד את הדרך ואת התוויית הדרך שבה מתקדמים תכניות בעיקר של PV בקשר לכל הארץ אבל כמובן עם דגש לפריפריה.

אודי גת: אני חושב שזה דבר טוב.

אודי גת: יחסית זה קרה מהר מול מה שאנחנו מכירים בסטאטוטוריקה של מדינת ישראל ואני חושב שזה מצוין.

אודי גת: משרדים כמו המשרד להגנת הסביבה ומשרד החקלאות ידעו לנווט מבחינת ה רגישויות השונות ולהגיד מה כן מותר ולא רק מה לא מותר.

אודי גת: אני חושב שזה תרם רבות לקידום המהלכים.

אודי גת: גם מנהל מקרקעי ישראל בכמה דברים התקדם מאוד, כולל העובדה שבשבוע הבא יוצא מכרז קרקעי באזור רמת הנגב, בקרוב מאוד באזור תמנע, באשלים וכדומה.

אודי גת: כלומר, מתקדמים מכרזים.

אודי גת: אני חושב שאנחנו יכולים להגיד שאנחנו בדרך הנכונה.

אודי גת: למשל, התפישה של משרד הפנים לגבי ארנונה אחידה כדי להסיר את זה מהויכוח.

אודי גת: כך אני מציין משרד אחרי משרד, שבסופו של דבר הבינו.

אודי גת: מה שבאמת חסר זאת מטריית גג, שעל-פי החלטת הממשלה היתה צריכה להתקיים והיא עדיין לא מתקיימת.

אודי גת: כלומר, בסופו של דבר, כל משרד מבין את הצורך, הצטרף לצורך ופועל במסגרת משרדו כדי לקדם את הצורך, אבל החיבור של כמה משרדים יחד יכול היה להיות הרבה יותר טוב.

אודי גת: לגבי החסמים העיקריים, אני רוצה לומר שאנחנו עוד לא פתרנו את הסטאטוריקה לגמרי אם כי יש את ההחלטה הכללית של תמ"א 10/ד/10, אבל אנחנו עדיין בדרך, בין עם ועדות המשנה במחוז דרום ובין עם אישורים סופיים כדי לאפשר לצאת לדרך.

אודי גת: בנושא של מנהל מקרקעי ישראל יש עדיין בעיה של תעריף על הקרקע שהיא עדיין לא פתורה.

אודי גת: מנהל מקרקעי ישראל רוצה לצאת למכרזים על-מנת לדעת מה יהיה התעריף שהוא יגבה על הקרקע.

אודי גת: התעריף על הקרקע הוא חלק מסימן השאלה שעומד בפנינו.

אודי גת: הנושא השני זה כל מה שקשור למיזמים על קרקעות חקלאיות על פי התמ"א באופן מוגבל של כמה מאות דונמים, בסדר גודל מוגבל של עד כ-10 מגה.

אודי גת: האם ואיך מבוצעים על-ידי חברות ויזמים שעל-פי החלטות מנהל מקרקעי ישראל יש קושי בחיבור הזה.

אודי גת: מי היזם?

אודי גת: מי מקבל את האישור?

אודי גת: ואיך יחסי הגומלין בין הישוב, בין אם זה קיבוץ ובין אם זה מושב, לבין אותו יזם מבחינת הקידום.

אודי גת: עדיין הנושא הזה לא פתור במנהל מקרקעי ישראל ואני חושב שהוא אחד החסמים הגדולים שעל הפרק.

אודי גת: בסך הכול אנחנו מרגישים בחבל אילות, ככאלה שהובילו את המהלך הזה במשך השלוש שנים אחרונות ושותפים לו במלוא המרץ, שכן ניתן לפתח את הפריפריה באמצעות הכלי הזה.

אודי גת: לתפיסתנו, לא רק ייצור אנרגיה, כבוד היושב ראש, אלא מהלך כולל שקשור במדע, במחקר ובחינוך ומקומות עבודה.

אודי גת: כל הדברים האלה, כל חוקר שיורד לערבה הוא חוקר שמביא את משפחתו, שצריך לקבל שירות.

אודי גת: המעגלים האלה של האנשים הם אלה שיביאו לחבל אילות ולערבה תיכונה ולכל הנגב את האנשים שאותם אנחנו רוצים.

אודי גת: אלה אנשים איכותיים וטובים שיכולים להביא מעגלים ומעגלים של עבודה ופרנסה.

אודי גת: אנחנו רוצים שבוודאי אזור הערבה הדרומי ושהפרויקט שלנו יחד עם אילת, יהיה מה שאנחנו קוראים עצמאי אנרגיה.

אודי גת: אין סיבה שהאנרגיה לערבה הדרומית תגיע לאשקלון, עם פחת גדול בדרך של חשמל.

אודי גת: יש סיבה שנייצר אותה לבד.

אודי גת: זה גם גימיק אבל גם אמת.

אודי גת: הכול ביחד, אפשר להביא אלפי אנשים, אם לא יותר, לערבה ולנגב שיעסקו, יעבדו סביב העניין הזה של האנרגיה המתחדשת ויביאו איתם עוד ועוד אנשים.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: אני רוצה לנצל את ההזדמנות, מר גת, להביע את הערכתנו הרבה לעבודה הרבה שאתם עושים בחבל אילות.

דב חנין: אני עוקב אחר הדברים האלה מקרוב.

דב חנין: לפעמים אני עוקב אחריהם מרחוק ואני מאוד נהנה לראות את ההתקדמות שקיימת.

דב חנין: אני שותף איתך ברצון להתמודד עם החסמים שעדיין קיימים בדרך כדי לאפשר לכם למצות את הפוטנציאל העצום שקיים.

דב חנין: גברתי מהמשרד לפיתוח הנגב והגליל.

דב חנין: אני אומר מראש שהייתי מבקש מכם להיות איזה גורם מתאם בין כל משרדי הממשלה בכל הנושא הזה.

אהוד גת: הם כבר גורם מתאם.

דב חנין: יכול להיות שזה כבר המצב בפועל.

דב חנין: לכן גברתי, אבקש שתשמעי את ההערות ואת הדברים שאנשים יאמרו, ותהיה לך הזדמנות להתייחס ולהשיב בצורה מסודרת בשם המשרד.

דב חנין: נמצאים איתנו עוד כמה ראשי מועצות.

דב חנין: נמצא איתנו מר שמואל ריפמן, ראש מועצת רמת הנגב.

שמואל ריפמן: בוקר טוב.

שמואל ריפמן: כמו שאודי אמר, המועצות האזוריות מלוות את נושא האנרגיה המתחדשת בשנים האחרונות.

שמואל ריפמן: אודי נבחר על ידנו להיות יושב ראש הוועדה לאנרגיה חלופית.

שמואל ריפמן: אני רוצה להתחיל מהדברים החשובים.

שמואל ריפמן: אדוני היושב ראש, מדינת ישראל לא מעוניינת ולא רוצה באנרגיה חלופית, בעיקר בנושא אנרגיית השמש.

שמואל ריפמן: אנרגיית הרוח היא חשובה אבל היא בשוליים, קצת רמת הגולן, קצת בהר חריף, עוד איזה שלוש פינות במדינה אבל מעבר לזה אין פוטנציאל כלכלי בנושא של אנרגיית הרוח.

שמואל ריפמן: אני אומר את הדברים בצורה ברורה.

שמואל ריפמן: הייתי מצפה שמהישיבה הזאת תצא קריאה של הוועדה ושל היושב ראש, איך באמת גוררים את המדינה בכוח לנושא האנרגיה הסולארית.

שמואל ריפמן: אני מכיר את כל הפרויקטים ואני לא אתייחס אליהם רק אגיד עוד 3 משפטים שהם מוקד הדיון.

שמואל ריפמן: אל תספרו לי מה יש, ספרו לי מה אין.

שמואל ריפמן: מה יש אני שומע כבר 10 שנים ומה אין, אני יודע שאין.

שמואל ריפמן: הנתונים ברורים.

שמואל ריפמן: ישראל לא עומדת ביעדים שהיא קבעה לעצמה בתחום הפחתת גזי החממה.

דב חנין: כאשר היעדים הם מינימאליים, לא עומדים גם ביעדים המינימאליים.

שמואל ריפמן: נכון.

שמואל ריפמן: לא עומדים ביעדים האלה, לא עומדים ביעדים הכמותיים של 10% מסך הכול.

שמואל ריפמן: אני אומר לך עם יד על הלב.

שמואל ריפמן: כשאני חושב על זה בשבועות האחרונים, אני חש את תסמונת התפלת המים במדינת ישראל שמשפיעה גם על נושא האנרגיה החלופית.

שמואל ריפמן: מריחים טיפת גז אי-שם בים.

שמואל ריפמן: מי שמופקד על סבסוד האנרגיה הסולארית מפחית את המחירים.

שמואל ריפמן: לכן, כמו שאמרת, אני חושב שצריך להסתכל על אנרגיה חלופית בטווח הארוך לעשורים הבאים.

שמואל ריפמן: גם אם בנקודת הזמן הזאת מרבית הפרויקטים הם לא כלכליים, מדינת ישראל חייבת להשקיע ולהשקיע לטווח הרחוק, מכל מיני סיבות שאני לא אפרט אותן ויש פה אנשים שיודעים לעשות את זה יותר טוב ממני.

שמואל ריפמן: עדיין לא ברור מי מוביל את זה.

שמואל ריפמן: יש שני משרדים שלכאורה צריכים להיות המובילים.

שמואל ריפמן: המשרד להגנת הסביבה שלא כל-כך נכנס לזה.

שמואל ריפמן: הם מדברים אבל הם לא בפנים.

שמואל ריפמן: משרד התשתיות, שהוא מופקד על זה אבל גם הוא קצת עושה תנועות שהוא לא מבין בדיוק מה הוא עושה שם.

שמואל ריפמן: לכן יש פה מקום לעשות חשיבה של איך באמת מקדמים את נושא האנרגיה החליפית.

שמואל ריפמן: הזכירו פה את פרויקט אשלים, שבמקרה הוא אצלי במועצה.

שמואל ריפמן: אתמול היה סיור שאפרים היה בו.

שמואל ריפמן: הדברים האלה הולכים לאט מאוד עם בירוקרטיה או חסמים בלתי סבירים לחלוטין.

שמואל ריפמן: לכן, אני מבקש ממך, אדוני היושב ראש, קח את הנקודות הקשות ואז יש סיכוי שגם בדור שלנו תהיה אנרגיה חליפית במדינת ישראל אחרת נשמע סיפורים מפה עד להודעה חדשה.

דב חנין: תודה רבה, אדוני.

דב חנין: אכן זה מאוד כואב לכולנו לשמוע ולקרוא שמדינה כמו גרמניה, אחוזי השימוש בה באנרגיה סולארית, אנרגיית שמש, הרבה יותר גבוהים מאשר בישראל.

דב חנין: השמש שלהם היא שמש בעייתית.

דב חנין: זאת לא השמש שלנו, בוודאי לא השמש של הנגב.

דב חנין: זה מאוד כואב לראות שאנחנו כל-כך נמצאים מאחור ונמצאים בקצב כל-כך איטי.

דב חנין: נמצא איתנו ראש עיריית אופקים מר צביקה גרינגולד, בבקשה.

צביקה גרינגולד: אנחנו מודים לכנסת על היום המיוחד הזה שעוסק בפריפריה, בגליל ובנגב.

צביקה גרינגולד: אני לא רואה את זה כמובן מאליו ואני מודה לכם מאוד.

צביקה גרינגולד: כראש עירייה אני רואה את היעד העיקרי לחזק את אופקים על-ידי קליטה של אוכלוסיות חדשות וחזקות.

צביקה גרינגולד: הנושא של אנרגיות מתחדשות בכלל ובפרט עיר שעוסקת בקיימות או בשמירה על משאבים, מאידך, הוא גם כלי שנכון לעשות אותו אבל הוא גם כלי למשוך אוכלוסיות טובות.

צביקה גרינגולד: לכן אנחנו עוסקים בזה בהתלהבות.

צביקה גרינגולד: לא כל-כך משיקולים כלכליים כי להבדיל מהמועצות האזוריות לנו אין שטחים נרחבים להקצות אותם לסוג כזה של מיזמים.

צביקה גרינגולד: אבל, כדי לפתח עיר וקהילה מתקדמת, קהילות מתקדמות עוסקות בתחומים האלה.

צביקה גרינגולד: הנושא של הגז הטבעי, כפי ששמוליק הזכיר אותו, מפחיד אותי.

צביקה גרינגולד: העכשוויזם של מדינת ישראל יכול ליצור מצב שכתוצאה מזה שיש היום פיתרון קל ונוח לאספקת אנרגיה זה ידחה תמרוצים וקידום של תכניות.

צביקה גרינגולד: הילדים שלנו והנכדים שלנו ימצאו עצמם בעוד 30 שנה בפיגור הרבה יותר עמוק ממה שקיים היום.

צביקה גרינגולד: לגבי הסיפור של אופקים.

צביקה גרינגולד: אנחנו ניצלנו את האפשרות לייצר חשמל פוט-וולטאי ואנחנו גמרנו את המכרז ויש לנו זכיין.

צביקה גרינגולד: אני חושב שתוך 3 חודשים נתקין על גגות ששייכים לעירייה משהו כמו חצי מגוואט חשמל.

צביקה גרינגולד: זה כ-350,000 שקלים הכנסה שנתית לעירייה.

צביקה גרינגולד: זה שווה ערך ל-100 יחידות דיור מבחינת ארנונה.

צביקה גרינגולד: זה יפה מאוד מבחינה כלכלית.

צביקה גרינגולד: אני חושב שההצלחה שלנו נובעת מהמודל הכלכלי שהלכנו עליו.

צביקה גרינגולד: ראשי הערים יכולים בוודאי לספר שמסתובבים הרבה מאכרים וכל מיני חבר'ה שמציעים כל מיני הצעות.

צביקה גרינגולד: אני חושב שאנחנו בחרנו נכון.

צביקה גרינגולד: בחרנו גוף מתווך שהוא לא לוקח כסף מהעירייה.

צביקה גרינגולד: הוא הכין את כל המכרז.

צביקה גרינגולד: זאת עבודה הנדסית לא קלה ולא פשוטה.

צביקה גרינגולד: זה לשוטט על גגות של עיר ולתת את הנתונים הקונסטרוקטיביים והאחרים כדי להגדיר נכון מבחינה הנדסית את המכרזים וגם כדי לקבל את היתרי הבנייה.

צביקה גרינגולד: כוועדה מקומית לתכנון ובנייה קיבלנו חומרים מאוד מסודרים וזה אפשר לנו לתת היתרי בנייה בלוח זמנים יחסית קצר, מה שאפשר ליזם הזה לפנות למשרד התשתיות הלאומיות ולחברת חשמל ולקבל את המכסות.

צביקה גרינגולד: אתם יודעים שמכסות כאלה מחולקות היום רק כנגד היתרי בנייה בפועל וזאת כדי לא לאפשר תפיסת פוזיציות.

צביקה גרינגולד: יצאנו למכרז והמכרז נגמר.

צביקה גרינגולד: השיטה שלנו היא שאנחנו לא מוכרים חשמל אלא מוכרים את הגגות שלנו.

צביקה גרינגולד: כל האחריות היא על היזם, ההתקנה, ההפעלה, הקשר עם חברת החשמל.

צביקה גרינגולד: הערכנו שנקבל כ-25,000 שקל ליחידה של כ-50 קילוואט וקיבלנו 32.

צביקה גרינגולד: זאת אומרת שהביקוש הוא טוב והכלכליות של הפרויקטים האלה כתוצאה מזה גבוהה מהמצופה.

צביקה גרינגולד: ההתקנה תהיה קצרה.

צביקה גרינגולד: אני מניח שתוך חודשיים שלושה אופקים תייצר על גגות עירוניים כחצי מגה וואט.

צביקה גרינגולד: יש לנו גם שני מפעלים תעשייתיים שנכנסו לפרויקט דומה.

צביקה גרינגולד: סך הכול זה מגה ואט חשמל.

צביקה גרינגולד: נכון, זה לא 100 מגה ואט, זה לא 220, זה לא תחנות גדולות אבל תחשבו שעיר כמו אופקים שמייצרת 1 מגה, אז עיר כמו באר שבע יכולה לייצר לפחות 10.

צביקה גרינגולד: דרך זה אפשר להגיע רק בדרום להגיע לכמה עשרות מגה ואט חשמל, שזה גם כלכלי, גם תורם ליעד של הממשלה, גם תורם לקהילות שירגישו מתקדמות ולקלוט אוכלוסיות טובות.

צביקה גרינגולד: אני לא יכול לסיים את דבריי בלי להוסיף עוד שתי נקודות שהן שייכות ולא שייכות כי בסך הכול הכול שייך.

צביקה גרינגולד: בנושא של הטמנת אשפה אנחנו נמצאים בלחץ של המשרד להגנת הסביבה להעלות את היטלי ההטמנה.

צביקה גרינגולד: כולם יודעים שבעצם אין פיתרונות קצה אמיתיים.

צביקה גרינגולד: עוד דבר יודעים – אני מדבר מתוך עיר שנענתה לקול הקורא להפרדת זבלים - - -

דב חנין: אתה מעלה נושא חשוב אבל הוא כרגע הוא לא בסדר היום של הישיבה הזאת.

צביקה גרינגולד: אבל אפשר לייצר אנרגיה מתחדשת מאשפה.

צביקה גרינגולד: בנוסף לחשמל הפוטו-וולטאי זה יכול להיות המיזם העירוני ליצור אנרגיה מתחדשת הכי חשוב.

צביקה גרינגולד: נושא נוסף זה נושא מים מושבים.

צביקה גרינגולד: גם בנושא הזה צריך לעשות הרבה יותר ממה שעושים היום כדי לאפשר שימוש במים מושבים בגינון העירוני כדי לשחרר מים שפירים שהם גם נדירים וגם מאוד יקרים.

צביקה גרינגולד: אם זה לא יקרה מהר, נמצא את ערי הדרום, לפחות, מיובשות לגמרי.

דב חנין: תודה רבה אדוני.

דב חנין: שתי הנקודות הנוספות שהזכרת בתחילת דבריך מטופלות על-ידי הוועד הזאת.

דב חנין: גם הנושא של מים מושבים או מים אפורים, זה נושא שאנחנו מקדמים אותו, אנחנו מנסים לקדם בו חקיקה.

דב חנין: יש עדיין ויכוחים עם משרדי הממשלה אבל אנחנו מקווים שנצליח לקדם את זה.

דב חנין: הנושא השני של ייצור אנרגיה מאשפה, שאני מבין שגם מר ליטבינוף רוצה להתייחס אליו ואל נושאים אחרים.

דב ליטבינוף: בתחומנו יש את אתר הפסולת הגדול ביותר במזרח התיכון.

דב ליטבינוף: זה גם אתר הפסולת היחיד שמובילים אליו פסולת ברכב.

דב ליטבינוף: זה דבר שהוא לא מסובסד על-ידי המדינה.

דב ליטבינוף: כדי לסבר את האוזן, אם הוא היה מסובסד על-ידי המדינה זה היה מוריד תאונות דרכים וגם פליטה של מזהמים לאוויר כי כל רכבת כזאת שמובילה פסולת, מורידה 15 משאיות מהכביש.

דב ליטבינוף: צריך להבין את הכמויות.

דב ליטבינוף: אם היו מסבסדים, זה היה מוסיף הרבה.

דב ליטבינוף: האנרגיה הירוקה זה לא רק שמש.

דב ליטבינוף: אנחנו מייצרים היום כבר אנרגיה מהגז המתאן שנפלט מהפסולת שקיימת באתר הפסולת אפעה.

דב ליטבינוף: תוך מספר שנים אנחנו מעריכים שנוכל להאיר את כל העיר ערד מהגז הזה.

דב ליטבינוף: זה לא שמש.

דב ליטבינוף: מעבר לזה.

דב ליטבינוף: שמוליק נגע באנרגיה של הרוח.

דב ליטבינוף: יש לנו מיזם שאנחנו עושים ביער יתיר בהר עמשה.

דב ליטבינוף: אנחנו נכנסים לבדיקת היתכנות מעמיקה לגבי רוחות ומשטר הרוחות במקום.

דב ליטבינוף: גם הנושא הזה של אנרגיית רוח הוא חלק מאנרגיה מתחדשת.

דב חנין: אשר שטרן מעיריית דימונה.

שטרן: אני מנהל את היחידה לפיתוח כלכלי בעירייה.

שטרן: תודה אדוני היושב ראש.

שטרן: קודם כל, בסקירה שנתן עובד מרכז המידע והמחקר של הכנסת, הוא שכח לציין שבדימונה הוקצו על ידי המועצה הארצית 4,500 דונם בתוך שטח השיפוט של דימונה לתרמו-סולאר.

שטרן: הוצא עוד שטח של 4,500 דונם, מה שנקרא אצלנו מעגל הרכבת, כשכל ארגוני הירוקים מסכימים לשטחים והם אפילו הציעו את השטחים האלה.

שטרן: ההחלטה כבר נעשתה לפני שנה וחצי.

שטרן: שנה וחצי העירייה מנסה.

שטרן: שכחתי לציין עוד 4,500 דונם ברמת נגב במשותף.

שטרן: בשלושת המקומות האלה אנחנו מנסים כבר שנה וחצי להשיג את התקציב לבצע את תסקיר השפעת הסביבה הראשוני.

שטרן: הובטחו מכל מיני משרדים.

שטרן: נכון להיום, שקל אחד עוד לא הגיע.

שטרן: העירייה, יחד עם רמת נגב, אמרו: ניקח על עצמנו את עצם הביצוע, אנחנו זקוקים רק לתקציב.

שטרן: פה מדובר על שטח גדול מאוד, 13,000 דונם לתרמו סולאר.

שטרן: זה יצור חשמל שאני לא צריך להסביר לפורום מה המשמעות שלו.

שטרן: חבל שהדבר הזה תקוע כבר שנה וחצי.

שטרן: ביום ראשון האחרון התחילה בדימונה הרכבה של 50 גגות, 50 קילו בכל גג ויש גגות שגם יותר.

שטרן: יש לנו יותר ממונה אחד אז הצלחנו לעשות יותר.

שטרן: זה התחיל ביום ראשון האחרון לאחר מכרז שנעשה.

שטרן: גם זה תהליך שנתקע באיזה שלב בגלל כל הנושא של רישיונות.

שטרן: גם אנחנו כמו אופקים הלכנו על שיטה שבעצם אנחנו נותנים את הגגות, העירייה מכניסה לעצמה מזה כסף.

שטרן: הבעיה האחרונה שאני רוצה לציין זה הנושא של מנהל מקרקעי ישראל.

שטרן: אודי נגע בזה אבל יש בעיה קשה מאוד עם המנהל.

שטרן: אנחנו עומדים בפני הוצאה של מכרז, כרגע 300 דונם ב-PV באזור התעשייה של דימונה.

שטרן: יש את ההחלטה העקרונית של 30% מכל אזור התעשייה.

שטרן: הבעיה העקרונית היא שבעצם הרשויות אינן שותפות.

שטרן: המנהל עושה ככל העולה על רוחו.

שטרן: אם בשטחים של קיבוצים, ואנחנו מברכים על-כך, יש אפשרויות שגם תהיה איזו הכנסה לקיבוץ, למועצה, בערים זה לא קורה.

שטרן: אנחנו הצענו הצעה שתהיה אופציה שגם העיר תוכל לקבל איזו הכנסה, כל שקל שייכנס משם ירד מתקציבי האיזון.

שטרן: לדעתי, כוועדת פנים, זה דבר מעולה.

שטרן: המנהל מתנגד לזה בחריפות ולא מאפשר את הדבר הזה בשום צורה.

שטרן: היו רעיונות של הקמת חברות ניהול שינהלו את השטח ודרך זה לעשות את זה, אבל זה לא נעשה.

שטרן: לדעתי צריך למצוא פה איזה פיתרון שגם תושבי הערים, שיש להם את השטחים, כמו דימונה 9,000 דונם או-טו-טו ו-600 דונם, יוכלו בעצם ליהנות מההכנסה הזאת.

שטרן: כשדימונה באה ואומרת מראש: אנחנו מתחייבים שהתקציבים האלה יהיו צבועים, הם יהיו מיועדים מראש לדברים מסוימים כגון פעילות בקהילה, כגון רווחה, כגון חינוך.

שטרן: זה לא בשביל לשלם את החשמל של תאורת הרחוב אלא מראש יהיו מיועדים לפעולות קהילתיות חברתיות בתוך העיר.

שטרן: לצערי הרב זה לא מתקיים.

דב חנין: מר איתן פרנס, ראש פורום חברות אנרגיה מתחדשת.

איתן פרנס: אדוני היושב ראש, תודה על ההזדמנות ועל היום החשוב הזה.

איתן פרנס: היום אני לא רוצה לדבר על חסמים ולא על קשיים וכשלים אלא על הפוטנציאל החברתי כלכלי.

איתן פרנס: נניח לרגע את הנושא הסביבתי, שמדינת ישראל כל-כך מתקשית לעסוק בו.

איתן פרנס: קצת על הפוטנציאל החברתי כלכלי.

איתן פרנס: אני מבקש מהכנסת הנכבדה ומהנוכחים ומחברי הכנסת שנמצאים כאן, לראות את הפוטנציאל האדיר בתיעול המשאבים שאנרגיה מתחדשת יכולה לעשות לחלוקה מחדש של הון מסוים שהוא הון ציבורי, שנאסף מכלל הציבור בחשבונות החשמל.

איתן פרנס: ניתן באמצעותו להשיג הישגים אדירים בפריפריה.

איתן פרנס: זאת הזדמנות חד פעמית ליצור בפריפריה מקורות תעסוקה ממשיים.

איתן פרנס: אנחנו מדברים כאן, לפי מחקר שהכנו, על נתון של 40 מועסקים לכל מגה ואט מותקן.

איתן פרנס: אלה נתונים שבאים מהעולם, שנמצאים בכל מקום שבהם צמח משק אנרגיה מתחדשת.

איתן פרנס: אנחנו מדברים על כך שאת הפריפריה ניתן לרתום לתפקיד חדש של יצור אנרגיה מתחדשת להפחתת הפליטות.

איתן פרנס: זאת משימה לאומית, מפעל לאומי שבהחלט את התוכן הזה אפשר להעביר לפריפריה.

איתן פרנס: אני בטוח שישמחו שם לעסוק בנושאים חדשים, אחרי שענפים שלמים של חקלאות קרסו.

איתן פרנס: למעשה אני מדבר על העצמת הפריפריה.

איתן פרנס: אתמול התקיים סיור של הוועדה לתשתיות לאומיות בראשותו של אפרים שלאין, שנמצא כאן היום.

איתן פרנס: אלה אתרים בפריפריה בהם עתידים לקום מתקנים גדולים לייצור חשמל סולארי בישראל.

איתן פרנס: אני מבקש לתת 3 דוגמאות.

איתן פרנס: במושבים זרוע, נבטים ובקיבוץ צאלים ראינו למעשה אוכלוסייה שהמדינה יישבה אותם, חלקם עם קום המדינה וחלקם עם העליות והם עסקו בתחומי תעסוקה שהיום כבר לא קיימים, אם זה גידול פרחים ואם זה לולים.

איתן פרנס: היום רואים בתושבים האלה תל חורבות של ברזלנות, שזה לולים שהיו והיסטוריה של תעסוקה שהיתה שם.

איתן פרנס: בטח שדור ההמשך לא נמצא שם.

איתן פרנס: דור ההמשך נודד לפריפריה והמקום הזה הולך וגוסס.

איתן פרנס: אני חייב להגיד, מדינת ישראל בימים אלה הורגת את הפריפריה שלה, לא יעזרו אי אלו תכניות מצגות וגם הדיון בחסמים על אנרגיה מתחדשת לא יועיל.

איתן פרנס: אנחנו מבקשים כאן בצורה הכי ברורה שהתחום הלאומי הזה, שמעסיק כל-כך הרבה אנשים וכולכם רואים איזה קשת של עיסוקים ואנשים ומאיפה מגיעים האנשים לדיון הזה, אם זה רשויות מקומיות ואם זה חברות שעוסקות בתחום ואם זה נציגים של ארגונים כלכליים, ארגונים שעוסקים בבנייה ומי לא.

איתן פרנס: התחום היפה הזה בכלל לא מוסדר בחקיקה בישראל.

איתן פרנס: המילה אנרגיה מתחדשת לא מופיעה אפילו בחקיקה בישראל.

איתן פרנס: בטח ובטח האנדרלמוסיה שאנחנו רואים, חסמים ומעצורים, מתחילה בזה שהכנסת עוד לא אמרה את המילים אנרגיה מתחדשת אפילו לא פעם אחת.

איתן פרנס: אני רוצה לתת קצת נתונים על מה אנחנו מדברים.

איתן פרנס: גג פרטי בבית במושב, בקיבוץ, גגות של 40-60 מ"ר קירוי של מתקנים פוטו-וולטאים.

איתן פרנס: גג כזה יביא להכנסה עודפת שנתית של כ-18,000 שקלים לשנה לאותו משק בית.

איתן פרנס: אם זה גג של לול, מה שנקרא מערכת עסקית, היא תביא להכנסה של 135,000 שקלים לאותו בית פרטי או לאותו בית בקיבוץ.

איתן פרנס: נמצא כאן עודד אגמון, שהרשות לשירותים ציבוריים חשמל יצרה והן תכניות כלכליות שמחזירות את ההשקעה הראשונית בערך תוך 8 שנים.

איתן פרנס: אם אנחנו מדברים על תחנת כוח, מה שנקרא מיזם אזורי, שבו מושב או קיבוץ או ישוב עירוני, מקימים לצידם, אנחנו מדברים על הכנסה עודפת לפריפריה של כ-40,000 שקל שקלים.

איתן פרנס: זאת הכנסה נקייה,לא צריך להחזיר שום הלוואה, לכל בעל נחלה באותו מושב.

איתן פרנס: אנחנו מדברים כאן על פוטנציאל תעסוקתי מקומי.

איתן פרנס: לא רק שהכסף הזה ייכנס כפנסיה למי שאין לו פנסיה, כי עסק בענף שהמדינה שלחה אותו לעסוק בו והענף הזה קרס.

איתן פרנס: הנה תחליף פנסיה.

איתן פרנס: לא רק זה.

איתן פרנס: אנחנו מדברים על תעסוקה לדור ההמשך של אותו ישוב.

איתן פרנס: אנחנו מדברים על גאווה לאותו ישוב.

איתן פרנס: אני חייב לספר לכם, אתמול ראינו בעיניים של המושבניקים, את הניצוצות של מי שעתידים להקים תחנות סולאריות לידם.

איתן פרנס: הם כבר מדברים על תיירות והם כבר מדברים על זה שאליהם יבואו לראות את התחנה התרמו סולארית הפוטו-וולטאית הראשונה והנה יש להם תפקיד במדינה לתמוך בענף חשוב מאוד שהוא יצור חשמל ממקורות מתחדשים.

איתן פרנס: הרי את הפליטות אנחנו שורפים בפריפריה.

איתן פרנס: את החשמל אנחנו צורכים בתל-אביב, בירושלים בערים המרכזות אבל את הפליטות של החשמל המזהם הזה אנחנו פולטים בפריפריה.

איתן פרנס: אסור להתעלם מזה, יש מקום למעשה להסדיר את התחום הזה, לא רק בחקיקה אלא בחקיקה שתיכנס לעובי הקורה.

איתן פרנס: חייבים להזכיר את מדיניות משרד התשתיות מלפני שנה.

איתן פרנס: זה מסמך המדיניות ונמצאים פה נציגי משרד התשתיות.

איתן פרנס: מסמך המדיניות קבע ערך עליון של העדפת הפריפריה, של מכסות בלתי מוגבלות בפריפריה.

איתן פרנס: היום אנחנו נמצאים שנה אחרי כאשר הנושא הזה, לצערי הרב, נזנח לחלוטין בגלל קשיים משפטיים, שלא ניתן להעדיף את הפריפריה בהחלטות ממשלה או בהחלטות משרדיות או במכתבים בין משרדים אלא צריך חקיקה בישראל שתעדיף את הפריפריה באנרגיה מתחדשת.

איתן פרנס: אני מקווה שנציגי המשרד, שמאוד עודדו את הנושא הזה והביאו בשורה לפני שנה לישראל בדמות העדפת הפריפריה במסמך המדיניות שלהם, הנושא הזה למעשה היום לא מקבל טיפול ואולי הוועד הזאת תתניע את התהליך הזה, שבאמת הנושא יוסדר גם בחקיקה וגם לטובת הפריפריה.

איתן פרנס: תודה רבה.

דב חנין: תודה רבה אדוני.

דב חנין: אנחנו כמובן בוועדה הזאת מאוד נשמח לקדם חקיקה.

דב חנין: גם אם הממשלה לא תצליח מסיבות כאלה ואחרות לקדם את החקיקה הזאת כחקיקה ממשלתית, אנחנו נקדם את החקיקה הזאת כחקיקה פרטית כי אי-אפשר להשלים עם מצב שבו המערכת עובדת בקצב כל-כך איתי כפי שהוא היום.

דב חנין: מר ריפמן, רצית להשלים משהו קצר.

שמואל ריפמן: תרשה לי הערה אחת.

שמואל ריפמן: אני לא בטוח שכל מי שיושב כאן וחבריי ראשי הרשויות ישמחו לשמוע אותה.

שמואל ריפמן: חשיבות של אנרגיה סולארית היא כל-כך גבוהה שאם יש רשויות ומועצות אזוריות שחושבות שזאת הדרך להתעשר מהכנסות ארנונה, הן לא קולטות את העניין.

שמואל ריפמן: לכן אני אומר בצורה ברורה, ואודי מכיר את זה, הוא מייצג אותנו בכל המקומות.

שמואל ריפמן: חייב להיות מתווה שמתחיל במינימום שאנחנו יכולים וצריכים לגבות.

שמואל ריפמן: אני לא רוצה שאנחנו הרשויות נהיה עוד מסמר בלקבור את הדבר הזה שנקרא אנרגיה סולארית או אנרגיה חליפית.

שמואל ריפמן: זאת המדיניות שאנחנו מדברים עליה.

שמואל ריפמן: ארנונה נמוכה - - -

קריאה: זה מה שמוצע כרגע.

שמואל ריפמן: ארנונה נמוכה.

שמואל ריפמן: מי שחושב שהוא הולך להתעשר מהארנונה, שזה יכניס לו כך וכך אז הוא פשוט טועה.

שמואל ריפמן: היה לי חשוב להגיד את זה.

שמואל ריפמן: נקטין את ההכנסות או לא נגבה הכנסות ובהמשך נרוויח גם את האנרגיה החליפית וגם דברים אחרים שקשורים לזה.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: זאת הערה חשובה ואני מאוד מקווה שבאמת כל הגורמים שנמצאים פה מסביב לשולחן ייקחו את זה גם כסוג של דוגמה לגישה שבאמת לא רואה את כל הפרובלמטיקה הזאת דרך החור שבגרוש.

דב חנין: מר אברמוביץ, נשיא ערבה פאואר.

יוסף אברמוביץ: תודה אדוני היושב ראש ותודה לחברי הוועדה.

יוסף אברמוביץ: בדרך כלל כשאני בא לוועדה המכובדת הזאת יש לי רק חדשות רעות.

יוסף אברמוביץ: הפעם יש לי שני מסרים.

יוסף אברמוביץ: אחד, יש התקדמות.

יוסף אברמוביץ: השני, אף על פי שיש התקדמות, הכול יכול ליפול מחר.

יוסף אברמוביץ: בנושא של ההתקדמות בואו נברך ובאמת נראה מה נעשה.

יוסף אברמוביץ: אפרים שלאין, תמ"א 10 – כל הכבוד.

יוסף אברמוביץ: עודד אגמון מרשות החשמל – יש קביעת תעריפים.

יוסף אברמוביץ: משרד התשתיות, כמובן והתמ"ת, כל הכבוד.

יוסף אברמוביץ: כניסה של משרד נגב וגליל זה מאוד מאוד מבורך.

יוסף אברמוביץ: אנחנו בונים עכשיו בקטורה את השדה הסולארי הראשון בהיסטוריה של מדינת ישראל, 4.96 מגה ואט.

יוסף אברמוביץ: זה 200 מקומות עבודה, לפי החישוב של איתן פרנס.

יוסף אברמוביץ: אנחנו מדברים על הפרויקט כמנוף לפיתוח אזורי.

יוסף אברמוביץ: העלות ליזם זה 100 מיליון שקל, זה המון כסף.

יוסף אברמוביץ: עשינו חישוב, 50 מיליון שקל נשארים במדינה.

יוסף אברמוביץ: לקחנו חברה בדואית להכשיר את הקרקע.

יוסף אברמוביץ: כל ההתקנה וכל שדה בינוני לפחות 50 מיליון שקל באים למדינה ובמיוחד לאזור.

יוסף אברמוביץ: זה דבר עצום, זה מנוע לפיתוח שעוד לא ראינו בתולדות המדינה.

יוסף אברמוביץ: אבל אף על פי שיש התקדמות הכול כן יכול ליפול ומייד וזאת משתי סיבות.

יוסף אברמוביץ: אני אדבר על סיבה אחת ואז תמיר ידבר על החסמים.

יוסף אברמוביץ: נושא אחד זה נושא המכסות.

יוסף אברמוביץ: קבעה רשות החשמל עם משרד התשתיות שלשדה בינוני יש מכסה של 300 מגה ואט לפני שנה.

יוסף אברמוביץ: יש בקשות ל-1,000 מגה ואט, יפה, זה אפילו סימן להצלחה.

יוסף אברמוביץ: היעד של הממשלה הוא 1,500 מגה ואט עד 2014.

יוסף אברמוביץ: ברור שהדרך היחידה שהמדינה תגיע ליעד של הממשלה זה לעלות את המכסה מ-300 מגה ואט לשדה לבינוני ל-1,000 מגה ואט.

יוסף אברמוביץ: יש כבר בקשות, יש יזמים, יש שטח ויש הכול וזה מה שצריך.

יוסף אברמוביץ: אם לא יעלו את המכסות, יפלו הרבה חברות.

יוסף אברמוביץ: אמנם לא חברת ערבה פאואר, תודה לאל, אבל חברות אחרות יפלו, מקומות עבודה ייעלמו.

יוסף אברמוביץ: גם עכשיו אין וודאות לשוק שיש שוק מאחורי ה-300 מגה ואט בשביל משקיעים.

יוסף אברמוביץ: אז אם רוצים השקעה בנגב, בנושא הזה, המשקיעים צריכים לראות שבאמת יש שוק ויש עתיד.

יוסף אברמוביץ: אין עתיד ואין שוק ויפלו הרבה חברות אם לא נעלה את המכסה ל-300,000.

יוסף אברמוביץ: גם כן צריכים מכסה אחרת חדשה.

יוסף אברמוביץ: אסור במדינה דמוקרטית ש-99.

יוסף אברמוביץ: 9% מהטבות לאנרגיות סולאריות בנגב ילכו רק ליהודים – אסור.

יוסף אברמוביץ: צריכים מכסה אחרת, צריכים להוסיף משהו למחשבה.

יוסף אברמוביץ: לגבי החסמים, אני אגיד לכם את האמת.

יוסף אברמוביץ: כן, קטורה היא השדה הראשון, תודה לאל, תודה לכולם בחדר הזה שהיא נבנתה.

יוסף אברמוביץ: אבל היא תהיה האחרונה אם אנחנו לא עכשיו כמדינה נפתח כמה חסמים חשובים.

תמיר חזות: גם אני עובד ב"ערבה פאואר".

תמיר חזות: אחד היתרונות החשובים שהציגו פה זה להביא את הכלכלה לאזורים שהכלכלה לא מגיעה אליהם בדרך-כלל.

תמיר חזות: אני רוצה להתייחס יותר לחסם של המקרקעין.

תמיר חזות: מנהל מקרקע ישראל, למרות היותו חלוץ בתחום ובהוצאת החלטת מדיניות להקצאת קרקע לאנרגיה מתחדשת, הופך את עורו והחליט בעצם לשנות את כללי המשחק מבחינתו ולהוציא החלטת מדיניות חדשה שתרע את ההטבות שיש בהחלטת מועצה 1162.

תמיר חזות: בעצם, לגרום למצב שבמקום שהשוק הזה יתפתח, הוא ייעצר.

תמיר חזות: אחד הדברים המרכזיים שבהם זה מתבטא אלה ערכי הקרקע לאנרגיה סולארית.

תמיר חזות: הדבר המרכזי שמפריע היום למנהל זה שהחברות, בפיתוח השדות בישובים חקלאיים, משלמים הישובים החקלאיים עבור השימוש בקרקע.

תמיר חזות: למנהל זה מאוד מפריע.

תמיר חזות: המנהל חושב שבעצם זה שאנחנו משלמים לישובים החקלאיים, אנחנו גוזלים את הסכום הזה שמגיע בעצם למדינה.

תמיר חזות: בכוונתו להעלות את מחירי הקרקע לשטחים לאנרגיה סולארית בזה שהוא הוציא מכרזים.

תמיר חזות: מחיר הקרקע במכרזים בעצם יהיה אינדיקציה למחירי הקרקע גם בישובים החקלאיים, וזאת מבלי להתחשב בסיכונים שלוקחים היזמים באותם ישובים חקלאיים.

תמיר חזות: למשל, תכנית סטטוטורית, שלא תמיד תאושר מסיבות כאלה ואחרות או קווי הולכה שלא תמיד קיימים בגלל בעיית הולכה שיש במדינת ישראל.

תמיר חזות: ישנה גם מכסה של חשמל שהיא די מצומצמת.

תמיר חזות: בעצם יכול להיווצר מצב שבו עוד בטרם קם השדה הראשון, המנהל יעלה את מחירי הקרקע ובהתאם למה שקבעה הרשות בהסדרה של השדות הבינוניים, סך הכול מחיר הקרקע, כולל כל המיסים שהרשויות אמורות לגבות אמור להיות על 460 דולר לדונם.

תמיר חזות: היום זה יהיה פי 5 יותר ובעצם עם התעריף הקיים לא יתאפשר להקים שדה בינוני לאנרגיה סולארית מפני שזה לא יהיה כלכלי.

תמיר חזות: בהתייחס למה שאמר מר ריפמן, אני רוצה להתייחס גם לנושא של היטל השבחה.

תמיר חזות: בסופו של דבר, הרשות המקומית אמורה לגבות מאותם יזמים את היטל ההשבחה.

תמיר חזות: אולי גם מלבד הארנונה גם נתחשב גם בסוגיית היטל השבחה שאמורים לגבות מאותם יזמים שמקימים מיזמים על קרקע חקלאית.

תמיר חזות: אני רוצה לציין עוד משהו אחד לגבי החלטת מועצה 1162, שהמנהל מבקש לשנות.

תמיר חזות: בעצם הוא הולך להגביל את השטחים למיזמים הסולאריים עד גבול מסוים.

תמיר חזות: הוא הולך לדרוש מישובים חקלאים להשיב שטחים בעבור הקמת שדות בינוניים.

מיכל פרנקו: זה משרד החקלאות.

תמיר חזות: בסדר, אבל המדיניות להקצעת קרקע במדינת ישראל זה מנהל מקרקעי ישראל ולא משרד החקלאות.

תמיר חזות: אחת הדרישות של המנהל לקבלת הטבה ב-1162 זה איזו התקשרות בין היזם לישוב החקלאי להקצאת הקרקע.

תמיר חזות: הישוב החקלאי נדרש בעצם להיות 26% מהון המניות הנפרע שהוא אותו תאגיד.

תמיר חזות: זה אומר שבעצם אף ישוב חקלאי לא יכול להעמיד הון כזה כי לישובים חקלאיים את הסכומים האלה.

תמיר חזות: כשאנחנו באים לעשות עסקה מול המנהל על קרקע חקלאית יש את המכשול שבעצם קשה לנו להקים מודל כזה בשביל להגיע לנושא הקצאת הקרקע.

דב חנין: מה מוסה טראבין, בבקשה.

מוסה טראבין: אני מברך על הישיבה הזאת.

מוסה טראבין: אני בתקווה מאוד שהישיבה הזאת באמת תהיה הצלחה ואנחנו נסלול דרך לאור שנגיע אליו.

מוסה טראבין: אני עזרתי כמובן מול המנהל.

מוסה טראבין: אני ראש שבט טראבין ועזרתי מול המנהל לקדם את שבט טראבין מהמדבר, חיים פשוטים, חיי מדבר לכל דבר, לישוב עצמאי שנקרא טראבין אל סעאנה.

מוסה טראבין: היום הישוב, ברוך השם, הוא יפה מאוד.

מוסה טראבין: היושב היום מתקדם, אתה נכנס אליו אתה שמח אבל חסרים דברים.

מוסה טראבין: חסרה לנו כלכלה, חסרה לנו עבודה, יש לנו הרבה אבטלה.

מוסה טראבין: לקחת בדואים בזמן של היום למחר ולהכניס אותם למודרניזציה שאנחנו נמצאים בה היום בלי כלכלה, לדעתי זה בלתי אפשרי.

מוסה טראבין: אני באמת מודה לכם שנתתם לי להשמיע את הקול שלי.

מוסה טראבין: אני מברך את עצמי ואתכם על השדה הראשון שיוקם אצלי, השדה הראשון אצל הבדואים.

מוסה טראבין: אבל זה לא מספיק.

דב חנין: אני מבין שאתם עושים את המיזם עם ערבה פאואר?

מוסה טראבין: כן.

מוסה טראבין: אני מאמין שנגיע לסוף.

מוסה טראבין: זאת לא הטענה היחידה שלי.

מוסה טראבין: הטענה הכללית היא שיש לך הרבה בדואים שהמדינה היום מביאה אותם ממדבר לכפרים, אין להם עבודה והם במצב של אבטלה.

מוסה טראבין: לכן אני רוצה שתתייחסו למכסות.

מוסה טראבין: שתהיה מכסה לבדואים.

מוסה טראבין: תתמכו בזה שיהיה לנו במכסות האלו, שיעזרו לאנשים באבטלה.

מוסה טראבין: תודה רבה ואני מודה לך מאוד.

דב חנין: תודה רבה אדוני.

דב חנין: חבר הכנסת חמד עמאר, בבקשה.

חמד עמאר: אדוני היושב ראש, מאז שאני בכנסת, השתתפתי בהרבה דיונים בנושא.

חמד עמאר: ביקשתי גם דיון מיוחד לקביעת תעריפים לשדות הבינוניים, כאשר רשות החשמל התעכבה בקביעת המחירים.

חמד עמאר: אין ספק בחשיבות הנושא של האנרגיה המתחדשת, כולל משמש.

חמד עמאר: אנחנו רואים שהחורף שלנו נהיה קצר יותר ויותר.

חמד עמאר: נתת דוגמה את גרמניה, בכל אירופה מנצלים את השמש יותר מאיתנו, למרות שאין שמש כמו שיש לנו.

חמד עמאר: החלטת הממשלה היא טובה, עד שנת 2020 יהיו 10%, עד 2014 יהיו 5%.

חמד עמאר: ההחלטה מעולה, אבל השאלה היא האם ההחלטה מיושמת?

חמד עמאר: בכמה אחוזים אנחנו עומדים היום?

חמד עמאר: האם נגיע ב-2014 ל-5%?

חמד עמאר: אני אומר לך שלא נגיע.

חמד עמאר: אנחנו נקיים עוד דיון ועוד דיון.

חמד עמאר: בהחלטת הממשלה היה צריך להיות 250 מגה ואט כל שנה משדות גדולים.

חמד עמאר: זה היה אמור להתחיל ב-2010.

חמד עמאר: יש לנו את זה?

חמד עמאר: אין לנו את זה.

חמד עמאר: אז אנחנו מדברים על החלטת ממשלה שרוצים אנרגיה ירוקה ומצד שני אנחנו לא מצליחים להתקדם.

חמד עמאר: אם אנחנו צריכים לקיים דיון מיוחד כדי להביא את רשות החשמל לכאן כדי שתקבע מחירים לשדה בינוני, זה אומר דרשני.

חמד עמאר: איך שאני רואה את הדברים וממה שקראתי, גם תעריפים לשדות גדולים אין לנו ועדיין לא נתקבעו תעריפים לנושא.

קריאה: גם לאנרגיית הרוח לא נקבע.

חמד עמאר: בקשר לאנרגיית הרוח, אני מכיר את שר התשתיות ואני יודע את המהלכים שבוצעו במשרד התשתיות לפרויקט לאומי בגולן.

חמד עמאר: זה אושר כפרויקט לאומי ואני חושב שזה מתקדם.

חמד עמאר: היום מפתחים את אנרגיית הרוח גם בגליל.

חמד עמאר: ליוויתי את הפרויקט בתחילתו כדי לקדם את הנושא של ניצול של האדמות הפרטיות במגזר הדרוזי.

חמד עמאר: את הנושא הזה הייתי מבקש להפוך כפרויקט לאומי גם בגליל, כפי שעשו ברמת הגולן.

חמד עמאר: אני לא יודע למה רשות החשמל לא השכילה לקחת את העניין של הפריפריה ולקבוע מחיר אחר בשביל לתמרץ את הפריפריה.

חמד עמאר: שלפריפריה יהיה תעריף אחר שיתמרץ את האנשים להקים את השדות האלה ולפתח את הנושא.

חמד עמאר: יש אבטלה בפריפריה, כולם מדברים על הפריפריה.

חמד עמאר: מאז שאני בכנסת כל חברי הכנסת וכל השרים מדברים על-כך שצריך לקדם את הפריפריה.

חמד עמאר: באופן מעשי, אנשים יכולים לעזור בדברים פשוטים.

חמד עמאר: לתת תעריף אחר לפריפריה ואז זה מעודד את הפריפריה ומתמרץ את האנשים שם להתחיל להזיז את הנושא.

חמד עמאר: בנוסף, למה שתהיה מוכסה מוגבלת לפריפריה?

חמד עמאר: שתהיה מכסה פתוחה לפריפריה וכך אנשים יוכלו להסתמך על זה.

חמד עמאר: ממילא החקלאות שלנו במצב קשה, ממילא אין לנו מים.

חמד עמאר: אתמול דנו גם בנושא של ההתפלה, אנחנו דנים בנושא של גז ותמלוגים וגז.

חמד עמאר: כאן יש לנו משהו שנמצא בהישג יד ואנחנו דוחים את זה הצידה כל הזמן.

חמד עמאר: לכן אני קורא לרשות החשמל לתמרץ את הפריפריה, לקבוע תעריפים מיוחדים לפריפריה ולא להגביל את המכסות בפריפריה.

דב חנין: חברת הכנסת פאינה קירשנבאום.

פניה קירשנבאום: כבוד היושב ראש, אורחים וחברי כנסת.

פניה קירשנבאום: אחרי ששמעתי את שמואל ריפמן חשבתי שבעצם הוא אמר את כל מה שהיה להגיד.

פניה קירשנבאום: מכיוון שאנחנו כבר פה, אני לא יכולה שלא לציין כמה נקודות.

פניה קירשנבאום: לפעמים נראה לי ששכחנו שאחד התפקידים שלנו זה לשמור על ארצנו הקטנטונת שהיא חלק מכל העולם הגלובאלי.

פניה קירשנבאום: כמו ששמוליק אמר, אנחנו לא מטפלים בבעיית המים ופוגעים באקוויפר שלנו והדורות הבאים ישלמו על זה.

פניה קירשנבאום: מה שקורה היום במשק החשמל זאת גם בכייה לדורות שאנחנו עדיין לא יודעים להעריך.

פניה קירשנבאום: אתה יודע, כבוד היושב ראש, אנחנו נתקלים לא פעם בסטיגמות של האוצר ופקידי האוצר, שמדברים על חיסכון ועל כמה כסף זה עולה.

פניה קירשנבאום: בסופו של דבר, הכסף שנצטרך להשקיע בתיקון העוולות שנעשות עכשיו, יהיה הרבה יותר גדול ממה שזה יעלה היום.

פניה קירשנבאום: שמעתי את צביקה ואני מאוד מעריכה את כל ראשי הערים.

פניה קירשנבאום: למה ציינתי את צביקה?

פניה קירשנבאום: כי הוא ראש מועצה ממונה.

פניה קירשנבאום: בדרך כלל, כאחת שמלווה לא מעט את השלטון המקומי אני יודעת שאנשים לא מסתכלים על העתיד ולא בונים תכנית.

פניה קירשנבאום: צביקה יודע שהוא לא יישאר שם לנצח אבל עדיין חשוב לו מה יקרה בשלטון המקומי וגם לנו זה חשוב.

פניה קירשנבאום: אז אם אנחנו כל הזמן מקצצים להם מענקי איזון ותמיכות ומטילים עליהם אחראויות אחרות, אז שניתן להם כלים להשיג הכנסות נוספות ולאפשר להן להיות קצת יותר עצמאיות.

פניה קירשנבאום: משהו לגבי הכנסת.

פניה קירשנבאום: אני לא רוצה לדבר על החשמל כי הכול נאמר.

פניה קירשנבאום: זה חשוב, צריך לעזור וכדומה.

פניה קירשנבאום: זה שיש יום נגב ופריפריה מדאיג אותי עוד יותר.

פניה קירשנבאום: זה צריך להיות בתודעה של כל אחד מאיתנו ולא צריך לעשות את הימים האלה של נגב ופריפריה כי כל הפעילות של הכנסת, של חברי הכנסת והמשרדים המבצעים צריכה להיות לכיוון הפיתוח.

פניה קירשנבאום: זה שמעבירים חוק עידוד השקעות בנגב, זה עדיין לא אומר שפתרנו את הבעיה.

פניה קירשנבאום: יש עוד כל-כך הרבה תחומים שצריכים לעסוק בהם.

פניה קירשנבאום: כשאומרים לי: בואי נעשה בכנסת יום כזה או אחר, אני מתחילה לדאוג.

פניה קירשנבאום: כשאנחנו עושים יום, קרוב לוודאי שאחרי היום הזה לא נעשה שום דבר.

פניה קירשנבאום: אז נעשה פה דיונים, נדבר ונגיד כמה זה חשוב וכל אחד ילך הביתה.

פניה קירשנבאום: פה אני חוזרת לתפקידה של הכנסת.

פניה קירשנבאום: האם אנחנו רק גוף מחוקק או שאנחנו גם גוף שמפקח על פעילויות של משרדים?

פניה קירשנבאום: זאת הנקודה החשובה כי אם אנחנו צריכים לפקח על פעילויות, אז אנחנו צריכים לעשות חריש יותר עמוק מרק לדבר פה בוועדה.

פניה קירשנבאום: צריכים להיות לוחות זמנים, הגבלה, קביעת תאריכים, קביעת יעדים.

פניה קירשנבאום: אני מסכימה עם שמוליק ועם צביקה ועם כל מה שנאמר פה.

פניה קירשנבאום: אני הולכת הביתה ומה נשאר מזה?

פניה קירשנבאום: אני רוצה לדעת לאן אנחנו מתקדמים?

פניה קירשנבאום: איפה, נכון לעכשיו, רשות החשמל?

פניה קירשנבאום: אני לא רוצה להגיד שהיא שמה מקלות בגלגלים של האנרגיה המתחדשת.

פניה קירשנבאום: איפה הם נמצאים?

פניה קירשנבאום: יש משרד מקצועי שקוראים לו משרד התשתיות ואז מממנים לו עוד ועדה ועוד ועדה.

פניה קירשנבאום: אני לא יודעת אם בראשות הוועדות האלה נמצאים אנשי מקצוע והם צריכים להחליט מה קורה עם האנרגיה המתחדשת.

פניה קירשנבאום: למה צריך עוד ועדות?

פניה קירשנבאום: יש החלטה של משרד התשתיות, יש מתווה דרך מה צריך לעשות.

פניה קירשנבאום: אז בואו נפקח ונראה מה עושים עם זה.

פניה קירשנבאום: אני יכולה להגיד שכולכם צודקים ואני משתתפת בצערכם בנקודה הזאת.

פניה קירשנבאום: אני חושבת שאנחנו צריכים להחליט מה אנחנו עושים ולאן אנחנו הולכים.

דב חנין: מר עבדל סעיד, נציג המגזר הבדואי, בבקשה.

עבדל סעיד: שלום לכולם, אני עובד ב"ערבה פאואר".

עבדל סעיד: אני מודה לכם על הזכות לדבר.

עבדל סעיד: רציתי להגיד שבנושא של המגזר הבדואי שוכחים אותנו כאילו אנחנו לא קיימים בנגב.

עבדל סעיד: גם כשהכינו את תכנית התמ"א של באר-שבע, לא הזכירו את הישובים.

עבדל סעיד: כל הישובים וכל הפזורה הבדואית לא היו קיימים.

עבדל סעיד: אחר-כך היתה צעקה החזירו את הנושא הזה.

עבדל סעיד: אותו דבר בנושא של האנרגיה סולארית, אנחנו כמעט ולא נמצאים.

עבדל סעיד: אם לא היתה "ערבה פאואר" כמעט לא היינו נמצאים.

עבדל סעיד: הקיבוצים נמצאים על אדמות מוסדרות והמושבים נמצאים על אדמות מוסדרות והם מקבלים את המכסה מייד ואנחנו נשאר כמעט בלי מכסה.

עבדל סעיד: אני מבקש מהוועדה שתדאג שיקצו מכסה למגזר הבדואי, כך שהמכסה הזאת תהיה שייכת למגזר הבדואי בלבד, כך שאנחנו יכולים להתקדם.

עבדל סעיד: הנושא של האדמות שלנו הוא נושא מסובך ועד שלא פותרים לנו את הבעיה – גם אם אתה עושה הסדר עם המנהל, גם מסדרים אותך שם, נותנים לך אדמה שהיא לא בסדר ואז אתה מתחיל לרוץ.

עבדל סעיד: או שזה קרוב למקום צבאי או שיש בו אתר של עתיקות.

עבדל סעיד: העיקר, שמים אותך במקום שאי-אפשר לפתח בו דבר.

עבדל סעיד: אם לא תהיה לנו מכסה לסדר את הדברים האלה, חוץ מטראבין לא ייכנס אף אחד.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: אנחנו נתחיל סבב של התייחסויות של רשויות המדינה השונות.

דב חנין: נתחיל עם רשות החשמל.

עודד אגמון: שלום לכולם.

עודד אגמון: רשות החשמל הסדירה אתמול את נושא הסולאר תרמי ובכך בעצם גמרה את תהליך ההסדרה עבור מתקנים סולארים, כולל מתקנים קטנים על גגות.

עודד אגמון: אני שמח לשמוע שכל המועצות המקומיות משתמשות בזה ומציבות מתקנים, פה חצי מגה ואט ושם 2 מגה ואט.

עודד אגמון: אכן, מתוך מכסה של 120 מגה ואט שהוקצתה לאחרונה, לאחר מכסה שכבר התמלאה של 50 מגה ואט, יש קרוב ל-60 מגה ואט שנשארו עדיין פנויים ויש מקום להיכנס.

עודד אגמון: זאת הסדרה למתקנים קטנים לצריכה עצמית.

עודד אגמון: אנחנו מברכים על העשייה הזאת, זאת עשייה טובה ואכן היא באמת הצעידה אותנו בשנת 2010 קדימה בכל מה שקשור למתקנים פוט וולטאים קטנים על גגות.

עודד אגמון: בהתייחס להסדרה למתקנים בינוניים.

עודד אגמון: ההסדרה הזאת פורסמה בשנת 2009.

עודד אגמון: מדצמבר 2009 רשות החשמל פרסמה הסדרה למתקנים בינוניים, למשל, המתקן של "ערבה פאואר" בקטורה.

עודד אגמון: ההסדרה מתמרצת בהחלט הקמה של מתקנים ברשת החלוקה בתעריף טוב.

עודד אגמון: אינהרנטית, בתוך התעריף עצמו יש העדפה כבר לפריפריה.

עודד אגמון: בפריפריה הקרקעות זולות יותר.

חמד עמאר: אני מדבר על תעריף.

חמד עמאר: שאלתי על תעריף ורציתי שתתייחס לנושא של התעריף.

חמד עמאר: האם התעריף בפריפריה יותר גבוה או שהוא אותו דבר כמו במרכז?

עודד אגמון: הליך קביעת התעריף ברשות החשמל נקבע נורמטיבית.

עודד אגמון: כשאנחנו מסתכלים על איך אנחנו יכולים להציב תעריף, התעריף הוא נורמטיבי למתקן נורמטיבי שיכול לקום במדינת ישראל.

עודד אגמון: אבל, אינהרנטית לפריפריה, יש תנאים טובים יותר למתקנים סולארים ולמתקני רוח, זאת עובדה.

עודד אגמון: אנחנו רואים שהיזמים מצביעים ברגליים ואכן את כל הבקשות שאנחנו היום סופרים אצלנו, הם נמצאים באזורי הפריפריה.

עודד אגמון: אף אחד לא חושב שבאזור השרון או באזור תל-אביב אפשר להקצות קרקעות לטובת מתקנים סולאריים.

עודד אגמון: רק כדי לתת המחשה, מתקן של 100 מגה ואט בטכנולוגיה סולארית, דורש היקפים של 2,500 דונם.

עודד אגמון: האזורים האלה נמצאים בפריפריה.

עודד אגמון: קרינת השמש בפריפריה גדולה בהיקפים של 20%-25% מאזורים אחרים במדינת ישראל, מה שנותן בסופו של דבר ליזם תשואה עודפת.

עודד אגמון: התשואה היא עודפת ולכן אם היינו קובעים תעריף מיוחד לפריפריה, לא בטוח שהוא היה גבוה יותר, יכול להיות שהוא היה נמוך יותר כי אנחנו מחויבים למיזעור עלויות.

עודד אגמון: נקודת ההסתכלות שלנו היא שעמידה ביעדים לשנת 2014 של 5% ו-10% לשנת 2020, מדובר בהשקעות של קרוב ל-10 מיליארד דולר.

עודד אגמון: 10 מיליארד דולר השקעות של מדינת ישראל בעשור הקרוב לטובת אנרגיות מתחדשות שבסופו של דבר יעלו את תעריפי החשמל בשיעור של 15%.

עודד אגמון: תעריפי החשמל יעלו אך ורק בגלל שילוב אנרגיות מתחדשות בשיעור של 15%.

עודד אגמון: זה המקום שהמדינה עושה את האיזון.

עודד אגמון: מצד אחד, היא רוצה אנרגיות מתחדשות ולצד זה היא גם קובעת את המכסות.

עודד אגמון: זה בדיוק האיזון שרשות החשמל מבצעת.

עודד אגמון: אתמול סיימנו גם את ההסדרה למתקנים לחיבור ברשת ההולכה.

עודד אגמון: בכך אנחנו בעצם מייצרים פה אופק של 1,000 מגה ואט.

עודד אגמון: 1,000 מגה ואט לטובת מתקנים סולאריים, אם זה פוטו וולטאים ואם זה מתקנים סולאר תרמיים.

עודד אגמון: אני חושב שזה נותן אופק מספיק רחב גם ליזמות וגם לכל מי שפועל בתחום, לגרום לכך שבעשור הקרוב אכן ההשקעות יהיו בכיוון אנרגיות מתחדשות.

עודד אגמון: רשות החשמל פועלת לא רק בעניין הסולארי.

עודד אגמון: אחרי שסיימנו את העניין הסולארי, יצאנו במקביל השנה בשימועים לשני נושאים נוספים, אם זה הביו גז וטיפול באשפה.

עודד אגמון: בהחלט יש עבודה שפרסמנו ותוך חודשיים אנחנו גם נקבל החלטה במליאת הרשות לגבי תעריף מיוחד ליצור חשמל מטיפול בפסולת אורגנית.

עודד אגמון: הדבר הזה כבר יצא לשימוע וכבר פורסמו התעריפים.

עודד אגמון: אני מקווה שנקבל החלטה בחודשיים הקרובים ובכך נוכל בעצם לראות מתקנים שמטפלים גם בפסולת אורגנית וזוכים בתעריף לייצור החשמל.

עודד אגמון: אכן אנחנו מעודדים גם שם את היזמות.

עודד אגמון: נקווה לראות מתקנים כאלה בזמן הקרוב.

עודד אגמון: זאת עבודה שנעשתה בשיתוף עם המשרד להגנת הסביבה.

עודד אגמון: הרשות פרסמה גם שימוע לטובת מתקני רוח.

עודד אגמון: השימוע יסתיים בשבוע הקרוב ובמהלך של חודש אנחנו נפרסם את ההסדרה.

עודד אגמון: גם שם אפשרות להציב מתקנים של רוח בחוות רוח גדולות ולהזרים חשמל אל הרשת.

עודד אגמון: זאת הסדרה שבהחלטת מתמרצת גם מתקני רוח.

עודד אגמון: דבר אחד שצריך לציין זה החסמים והם לא חסרים.

עודד אגמון: אני חושב שהחסם המרכזי, לצד זה שהפריפריה עדיפה בייצור אנרגיה סולארית, הבעיה המרכזית בפריפריה היא תשתיות ולא רק תשתיות החשמל אלא גם הכבישים, גם תשתיות של מים וגם תשתיות של ביוב.

עודד אגמון: כל הדברים האלה צריכים להיפתר כי בסופו של דבר זאת תהיה הבעיה הבאה שלנו.

עודד אגמון: אנחנו מדברים על היקף של קרוב ל-2,000 מגה ואט שיותקנו באזור הערבה ודרומה ובאזור הדרום ואת האנרגיה הזאת צריך לשנע צפונה.

עודד אגמון: השינוע של האנרגיה הזאת נעשה על-ידי קווי הולכה.

עודד אגמון: נכון להיום, אין מספיק קווי הולכה לאזור הדרום שיכולים להזרים את האנרגיה הזאת צפונה.

עודד אגמון: במקום שאנחנו יכולים להקל – לדוגמה, בהסדרה שפרסמנו אתמול לא דיברנו על אפשרות להתחבר לרשת הגז כי אנחנו מבינים כי כנראה רשת הגז לא תגיע לאזור הדרום ובטח אילת לא ייהנו מהגז הטבעי מהגז הטבעי במדינת ישראל ולכן שריפה של אחרת של דלקים.

קריאה: סליחה, גז מגיעה היום לכל האזור של דימונה עד ים המלח.

עודד אגמון: בהחלט.

עודד אגמון: זה דבר שאנחנו יודעים ומכירים בו אבל יש אזורים דרומיים יותר.

עודד אגמון: אמרנו שנקל על הפריפריה ואמרנו שלא נחשב תעריף לפי גז טבעי אלא לפי סולר כי סולר יכול להגיע לכל נקודה.

עודד אגמון: מי שיהיה לו גז טבעי, יבורך כי זה טוב יותר, אבל עדיין צריך לחשוב על תשתיות המים ותשתיות החשמל.

עודד אגמון: אנחנו חושבים שהחסם הבא שאנחנו עומדים בפניו זה עניין רשת החשמל.

עודד אגמון: רשת החשמל צריכה להתפתח לכיוונים של ייצור החשמל.

עודד אגמון: שם זה צריך להיות.

עודד אגמון: לא רק החשמל, גם תשתיות אחרות.

חמד עמאר: האם ב-2014 נגיע ליעד של הממשלה של 5%?

דב חנין: אדוני, השאלה של חבר הכנסת עמאר היא מאוד מחודדת.

דב חנין: אנחנו מעוניינים באמת לראות את המצב כפי שהוא והשאלה שנשאלה היא מאוד עניינית.

דב חנין: אנחנו נעמוד ביעד הזה?

עודד אגמון: לפי הערכה של רשות החשמל, אנחנו נצטרך להרחיב מעט את הכמות באנרגיה פוטו וולטאית ברשת החלוקה וכן נוכל לעמוד ב-5% אבל לא בתמהיל הזה.

עודד אגמון: התמהיל הזה הוא צפוף וקשה כי מתקני רוח ומתקני ביו-גז, התהליכים שלהם להקמה הם תהליכים מאוד ארוכים.

עודד אגמון: אלה תהליכים של 5 שנים ו-7 שנים.

עודד אגמון: ישנם גם תהליכים סטטוטוריים מורכבים וגם תהליכים של סגירות פיננסיות רחבות.

פניה קירשנבאום: אל תשכח שב-2015 הם לא יוכלו יותר להקים מתקנים כאלה.

פניה קירשנבאום: אם הסיפור הזה נמשך יותר מ-4 שנים אף חברה לא תקים כי הם לא יודעים מה יקרה איתם ב-2015.

פניה קירשנבאום: אם אנחנו מדברים על טווח של 5 שנים, אנחנו קוברים את הפרויקט.

קריאה: כרגע הטווח הוא של 4 חודשים.

קריאה: המכסות הם החסם המרכזי ואף אחד לא מטפל בו.

קריאה: מי שיספר לכם כאן על פיתוח הפריפריה בתעסוקה, כולל אנוכי, חייב להשלים ולהגיד לכם שאי-אפשר לפתח ולהשיג כוח אדם לחברות כמו שאני מייצג כאשר המכסה היא 60 מגה ואט שתסתיים תוך 4 חודשים.

קריאה: איך אפשר לבנות פיתוח עסקי?

קריאה: זה לא מתחיל ברשות החשמל, זה מתחיל במשרד התשתיות.

קריאה: התחזית של משרד התשתיות לענף המפותח ביותר, הזמין ביותר, פוטו וולטאי, היא חסם.

דב חנין: הגיע זמנו של משרד התשתיות.

דורון אהרון: התבקשנו להציג מצגת וכך עשינו.

דורון אהרון: אני אסקור את מדיניות המשרד ולאחר מכן אתייחס לנושאים שהועלו כאן.

דורון אהרון: (מציג מצגת) בפברואר השנה יצא המשרד במדיניות שילוב אנרגיות מתחדשות במטרה ליישם את החלטה 4450 של 10% יצור מאנרגיות מתחדשות עד שנת 2020, כולל עמידה ביעדים של 2014-2015.

דורון אהרון: כל המסמך כולו וכל תכליתו היתה בעצם להגיע למצב שאנחנו מיישמים את יעדי הממשלה תוך שמירה על אמינות משק החשמל ומינימיזציה של עלות.

דורון אהרון: צריך לזכור שהמתקנים כאלה, נכון להיום, אינם כלכליים, במיוחד אלה הסולאריים.

דורון אהרון: מבחינתנו יש יעד וצריך ליישם אותו ונגמרו הבדיקות הכלכליות.

דורון אהרון: בזמן שערכנו את המסמך זיהינו מייד את היתרון שיש לגורמי יצור בפריפריה על גורמי יצור אחרים בארץ.

דורון אהרון: כתוצאה מכך ביצענו כמה פעולות שזה איתור ופיתוח מקצבי יצור בעיקר באזורי הנגב ובערבה.

דורון אהרון: בעצם מקצבי היצור יקבצו בתוכם מספר יחידות, אם זה תרמו סולארי ואם זה פיביד ובכך אנחנו נקל את ההולכה לאותם מקומות וזה יאפשר פיתוח הרבה יותר מהיר.

דורון אהרון: בנוסף, ביצע המשרד סקר של מרחבי חיפוש בנגב למתקנים בטכנולוגיות רוח.

דורון אהרון: קיבלנו פניות מהיזמים ועל-סמך אותן פניות איתרנו שטחים והגדרנו אותם כשטחים שמתאימים להקמה של מתקני רוח.

דורון אהרון: לגבי הפזורה הבדואית, המשרד פועל כבר היום, במסגרת ישום המלצות דוח גולדברג, למצוא שטחים שיתאימו לשימוש הפזורה.

דורון אהרון: כמו שהזכיר עודד אגמון מרשות החשמל, יש בעיה לייצר דיפרנציאציה של מכסות ושל תעריפים למגזרים ואפילו לאזורים.

דורון אהרון: יש בעיה משפטית ולכן אני חושב שזה יהיה קשה.

דורון אהרון: מה שכן אפשר יהיה לעשות זה במסגרת דוח גולדברג לנסות ולקדם את השילוב של הבדואים בתוך מהלך האנרגיות המתחדשות.

דורון אהרון: עוד שני נושאים שהמשרד ביצע אלה מכרזי קרקע שאמורים להתפרסם כבר בשבועות הקרובים.

דורון אהרון: אלה הם מכרזים בשיתוף פעולה עם מנהל מקרקעי ישראל בדרום.

דורון אהרון: בעצם, אותם מכרזים ישווקו לציבור לפי עלות הקרקע.

דורון אהרון: המציעים יצטרכו להתמודד לפי מחיר קרקע.

דורון אהרון: דבר נוסף שקבענו בתוך המדיניות אבל אני מצהיר בריש גליי שאנחנו מתקשים להעביר אותו בגלל יועצים משפטיים, זה מכסה פתוחה לא מוגבלת לגגות ירוקים בפריפריה.

דורון אהרון: אסביר למה: אני גדלתי בפריפריה ותמיד הדהדו לנו מאחורה את כל הנושא של אפליה מתקנת ונושאים כאלה.

דורון אהרון: הנגב והפריפריה לא זקוקים לאפליה מתקנת בכל הקשור באנרגיה סולארית מתחדשת.

דורון אהרון: יש בה את היתרון הטבעי הגלום בה, זה הקרינה, זה המרחבים הפתוחים.

דורון אהרון: בנושא הספציפי של גגות ירוקים היא כן זקוקה לאפליה מתקנת.

דורון אהרון: למה?

דורון אהרון: כי כשאדם פרטים מקים על הגג שלו מתקן, אם הוא גר בכפר ויתקין אני מניח שיהיה לו קצת יותר קל לגייס את ההון הנדרש להקמת אותו מתקן.

דורון אהרון: הוא מתחיל לזלול מתוך המכסה ואז הציבור שנמצא בפריפריה, שלצערי הרב הוא בעל יכולת כלכלית יותר נמוכה, מתקשה לנגוס באותן מכסות.

דורון אהרון: לכן המשרד חשב שצריך לפתוח את המכסה בפריפריה כך שהיא תהיה בלתי מוגבלת.

דורון אהרון: אבל, נעמדו מולנו 10 יועצים משפטיים ואנחנו עדיין מנסים לראות איך אנחנו מתמודדים עם זה.

דורון אהרון: הטענה היא שזה בלתי אפשרי להגדיר מכסה לאזור בארץ.

קריאה: אלה מהנדסים או עורכי דין?

דורון אהרון: היינו עכשיו בסיור בחולות ניצנים.

דורון אהרון: סיפרו שיש שם צמח "שיטה מכחילה".

דורון אהרון: המדריך אמר שמה שלא עושים הצמח הזה ממשיך לצמוח.

דורון אהרון: אם עוקרים אותו הוא משאיר שורשים, אם שורפים אותו הוא מפזר זרעים.

דורון אהרון: אמרתי לו שיש לי 10 יועצים משפטיים ואם הם יגידו לו לא לצמוח, הוא לא יצמח.

דורון אהרון: צר לי, אבל זאת המציאות.

דורון אהרון: לגבי ההשקעה הצפויה.

דורון אהרון: איתן הזכיר כאן את ההשקעה שנגזרת מתוך הקמת אותם מתקנים בפריפריה.

דורון אהרון: אם אנחנו מדברים רק על מכרזי הקרקע, מדובר על עלות של 200 מיליון דולר, שלפחות 30% מהם כרוכים בעבודות תשתית של קבלנים מקומיים.

דורון אהרון: המעבר של כספים כתוצאה מהקמת אותם מתקנים באזורי פריפריה הוא באמת מנגנון שיכול לייעל את כל התהליך.

דורון אהרון: העברת כספים ממרכז לפריפריה, אף אחד לא עושה טובה לפריפריה, זה עיקרון כלכלי.

דורון אהרון: המחקר הכלכלי מראה בפירוש שביזור הכנסות והקטנת אי-שוויון מגדילה את התוצר.

דורון אהרון: זה אינטרס של מדינת ישראל.

דורון אהרון: אנחנו זיהינו את זה, שמנו את האצבע והחלטנו שאנחנו מקדמים את הנושא הזה.

דורון אהרון: שוב, אנחנו נתקלים בכל מיני חסמים.

דורון אהרון: יוסף אברמוביץ כבר יצא אבל לא מזמן הוא שלח לי מצגת - - -

דב חנין: הוא כאן.

דב חנין: הוא אף פעם לא יוצא מדיון שקשור לאנרגיה מתחדשת ואני מלווה את הדיונים האלה הרבה זמן.

דורון אהרון: לא מזמן הוא שלח לי מצגת שמתארת 22 משרדים ורשויות שונות שעוסקות בפרויקטים הסולאריים.

דב חנין: צריך להוציא מהדורה חדשה של "מדריך הטרמפיסט לגלקסיה".

דורון אהרון: זה ממש כך.

דורון אהרון: גם אם היום אני מנסה כמשרד לתאר ליזם את המשוכות שהוא אמור לעבור, אני מאוד מתקשה לנסח את זה על הכתב.

דורון אהרון: בהתייחס לנקודה זאת, ראוי שהוועדה תנסה לקדם את התיאום בין רשויות משרדי הממשלה ולסייע לנו בכך.

דורון אהרון: לגבי שילוב האוכלוסייה הבדואית – התייחסתי.

דורון אהרון: עלה פה נושא של מחזור פסולת.

דורון אהרון: תכנית המשרד זיהתה בבירור את היתרון שיש למתקני ביו-גז, מתקנים שמייצרים חשמל על-ידי הפקת גז במטמנות.

דורון אהרון: אם אנחנו מדברים על עיר הבה"דים שאמורה לקום, כמויות הזבל והאשפה שאמורות להיות שם הן עצומות והיינו שמחים לקדם מתקן לייצור חשמל מאותה פסולת.

דורון אהרון: כבר עכשיו אנחנו מנסים לקדם את זה.

מיכל פרנקו: אני ממשרד התשתיות הלאומיות.

מיכל פרנקו: דורון התייחס לנושא של מכרזי קרקע.

מיכל פרנקו: למעשה, החל מהשבוע הבא, אנחנו בשיתוף הדוק עם מנהל מקרקעי ישראל מקדמים שורה של מכרזי קרקע באזורים בפריפריה שכוללים אזורי תעשיה: רמת הנגב, ערד, מצפה רמון, עברונה, מישור רותם.

מיכל פרנקו: כשתהיה הסכמה גם של עיריית דימונה אז אנחנו גם מתכוונים לקדם את הנושא בדימונה.

מיכל פרנקו: לצד מכרזי הקרקע, במהלך החודש הבא מתכנסת ועדת השרים לאנרגיות מתחדשות.

מיכל פרנקו: הוועדה תדע לקדם הצעת מחליטים בתחום של אנרגיות מתחדשות.

מיכל פרנקו: המטרה של הצעת המחליטים היא למעשה לרתום את כל משרדי הממשלה לקידום אופרטיבי של התחום.

דב חנין: מר פלדמן, משרד התמ"ת.

אבי פלדמן: הזווית שבה משרד התמ"ת מתחבר היא בשני היבטים.

אבי פלדמן: אחד זה הנושא של קידום תעשיה וטכנולוגיה ישראלית, גם בשוק המקומי אבל גם ובעיקר בשוק העולמי והחיבור של זה לפיתוח אזורי.

אבי פלדמן: אני רוצה להגיד שההחלטה שאתם כל הזמן מתייחסים אליה היא החלטה אחת מתוך סדרה של החלטות.

אבי פלדמן: יש החלטה קודמת לה, כחצי שנה קודם לכן, הצעה 3954 מאוגוסט 2008, שנשענה על עבודה של ועדה בין משרדית של משרד התשתיות, התמ"ת, הגנת הסביבה והאוצר, רשות החשמל.

אבי פלדמן: הוועדה הזאת שמה שורה של נושאים שצריך לקדם אותם כדי לקדם את התחום של אנרגיה מתחדשת.

אבי פלדמן: ההחלטה הזאת מדברת בקידום של מחקר בסיסי, בקידום של מחקר ופיתוח יישומי, בקידום התעשייה, לרבות הנושא של שיווק לשוק העולמי, משיכת השקעות ושיווק לשוק העולמי.

אבי פלדמן: היא בעצם יצרה את תחילת התנועה של הסרת חסמי הקצאת קרקע וקביעת תעריפי חשמל, כשעל בסיסם באה ההחלטה הנוספת.

אבי פלדמן: כמו שנאמר על-ידי מיכל, יש ועדת שרים ויש גם ועדת מנכ"לים שמטפלת בכל מכלול הנושאי האלה של האנרגיה המתחדשת.

אבי פלדמן: במסגרת ההחלטה הזאת ריכז משרד התמ"ת שורה של פעולות, כמו, למשל, הנושא של הקמת המרכז הטכנולוגי לאנרגיה מתחדשת.

אבי פלדמן: זה אותו מרכז שבמסגרתו יצא מכרז בשנה שעברה.

אבי פלדמן: זכתה בו קבוצה שמקימה עכשיו את המרכז הזה באזור אילות בערבה.

אבי פלדמן: יש שורה של פעולות תמיכה שהמשרד יוזם אותם, גם במסגרות מו"פ לאומיות, כמו תכניות "תנופה" ו"מגנט" וגם במסגרות בינלאומיות במסגרת קרנות דו-לאומיות של המדינה מול מדינות אחרות.

אבי פלדמן: עיקר הפעילות היא במסגרת קרן "בירד" מול ארצות הברית.

אבי פלדמן: דובר פה על נושא הקרקע.

אבי פלדמן: בנושא הקרקע אנחנו בעצם תורמים את אזורי התעשייה בפריפריה, כשמשרד התמ"ת הוא המממן והמפתח של התשתיות בהן.

אבי פלדמן: המהלך הראשון הוא מהלך של הקצאת קרקע למתקני חלוץ, לאותם מתקנים של בדיקה והדגמה של טכנולוגיות ישראליות חדשות.

אבי פלדמן: זה מהלך שיצאנו איתו כבר לפני 7-8 חודשים.

אבי פלדמן: בקשות ראשונות כבר נדונו ונמצאות בתהליכים של הקצאה למתקנים האלה במנהל מקרקעי ישראל, אחרי שעברו אצלנו את תהליכי הבדיקה במשותף עם משרד התשתיות.

אבי פלדמן: המסגרת השנייה היא המסגרת של הקצאות קרקע, שהופיעו במצגת של משרד התשתיות, למתקנים בשטחי אזורי התעשייה.

אבי פלדמן: אנחנו תרמנו קיבולת מסוימת של קרקע מפותחת בשטחי אזורי התעשייה לטובת המכרזים האלה.

אבי פלדמן: כמו שנאמר קודם, לאחר תקופה שלצערנו היתה ארוכה מידי, לפחות עכשיו אנחנו נמצאים בפתחו של תהליך המכרז וההקצאה במסגרת הזאת.

אבי פלדמן: יש עוד שורה של פעולות שנעשות בתחום הזה, כמו הכשרה מקצועית כדי שיהיה כוח אדם מתאים לעבודה בתחום הזה.

אבי פלדמן: ישנה עבודה בתחום של תקינה ואימות טכנולוגי.

אבי פלדמן: כמו שאמרתי, כל הנושא של שיווק אקטיבי של טכנולוגיה ישראלית, בין אם בכנסים ובדרכים אחרות, שימוש בכל המערכת התמ"תית של נספחים מסחריים שנמצאים מעבר לים ובעצם עוזרים לאותן חברות טכנולוגיות לייצא ולהשתלב בפרויקטים של הקמת תחנות במדינות היעד.

דב חנין: מר שלאין, משרד הפנים.

אפרים שלאין: אני חושב שכשעוסקים באנרגיות מתחדשות, כמו בתכנון הארצי, צריך להסתכל לטווח קצת יותר ארוך.

אפרים שלאין: חבל לי שדווקא נציגי הדורות הבאים שישבו פה לא נשארים עד הסוף.

אפרים שלאין: בכל מקרה, היום מערכת התכנון שלפני שנה וחצי לא ידעה מה זה אנרגיות מתחדשות ולא היתה תשתית סטטוטורית – לפני שנה המועצה הארצית אישרה מסמך מדיניות ובסוף דצמבר אישרה ממשלת ישראל במליאת הממשלה את התמ"א לתכנית הפוטו וולטאית.

אפרים שלאין: היום 3 מוסדות תכנון מטפלים בכ-1,500 מגה ואט.

אפרים שלאין: בוועדה המחוזית מחוז דרום יש כבר כ-50 תכניות, כולל של מועצה אזורית אבו-בסמה.

אפרים שלאין: התכנית לא קבעה איפה, התכנית נתנה אפשרות לכל יזם למצוא את התהליך הסטטוטורי.

אפרים שלאין: ועדת משנה של הועדה המחוזית פעלה לפני אישור התמ"א כדי להכשיר את הקרקע.

אפרים שלאין: היום יש כבר דיון בוועדה המחוזית של מחוז הדרום ב-3 תכניות שהיו בהכנה.

אפרים שלאין: במועצה הארצית מטפלים בקטורה, בתמנע ובאשלים וגם 5 תכניות של מעל 750 דונם הוכרזו כתשתית שתטופל במסגרת הוות"ל.

אפרים שלאין: הסיור שהיה אתמול אפילו הקדים את ההסמכה על-ידי הממשלה.

אפרים שלאין: זאת אומרת, מנסים לעבוד כדי לתת את השירות התכנוני כמה שיותר מהר וזה דבר חשוב.

אפרים שלאין: אני רוצה לומר שמדובר ב-30,000 דונם.

אפרים שלאין: אתה, כחבר כנסת שמכיר את הפעילות הירוקה, אתה יודע שאם היינו באים ואומרים 30,000, זה לא בהינף יד אחת, הארגונים הירוקים היו אומרים שהם מוכנים לתת אותם אפילו לטובת אנרגיה מתחדשת אבל כל זה נמצא בתהליך.

אפרים שלאין: אני רוצה גם להגיד שהיום מבוצעת במחוז הדרום הדרכה לוועדות המקומיות על-ידי הצוות של מנהל התכנון שחיבור את התמ"א, הכול כדי שהשירות התכנוני ליזמים יהיה כמה שיותר מהיר.

אפרים שלאין: חבר הכנסת שאל לגבי הביצוע.

אפרים שלאין: הביצוע לא תלוי במערכת התכנון.

דב חנין: מהזווית שלכם, איפה החסמים?

אפרים שלאין: אני לא חושב שאין חסמים כי היזמים הגישו תכניות איפה שנוח להם.

אפרים שלאין: כל מוסד תכנון צריך למצוא את האיזון.

אפרים שלאין: אני רוצה להגיד לך שבהליך התכנוני של תמ"א 10, רבות מההשגות לא היו דווקא של גופים ירוקים או של גופים כאלה ואחרים אלא מתוך החברות עצמן.

אפרים שלאין: היית צריך לראות איזו שמחה לאיד.

אפרים שלאין: זה היה בתקופת המונדיאל ואמרתי שלפעמים יזם אומר: לא חושב שאני לא אקים, העיקר שההוא לא יקים.

אפרים שלאין: אתה יודע כמה עבודה היתה לגשר בין החברות עצמן?

אפרים שלאין: אני מקווה שאחרי שיהיה האישור התכנוני, שיהיה להם את הכסף לבצע.

אפרים שלאין: אנחנו פועלים גם בנושא של רשת החשמל.

אפרים שלאין: תמ"א 10 ערוכה להכין תשתיות חשמל שיספקו את החשמל מהדרום למרכז הארץ.

יניב רונן: כולל הקו דרך מצפה?

אפרים שלאין: הקו דרך מצפה לא קשור לסוגיה של אנרגיה מתחדשת וחבל לשים את זה בכלל על סדר היום.

אפרים שלאין: הקו דרך מצפה זאת סוגיה שקשורה במכתש רמון כאתר מורשת עולמית.

דב חנין: אל תתייחס לזה כרגע.

אפרים שלאין: זאת סוגיה מסוג אחר.

אפרים שלאין: תמ"א 10 יודעת שצריך להניח קו 400 שילך מאזור מישור רותם אל צפון הארץ ועוסקים בהתוויה שלו.

דב חנין: הדוברת האחרונה, נציגת המשרד לפיתוח הנגב והגליל.

דב חנין: אני מתנצל בפני מי שלא יכול היה לדבר כי פשוט הישיבה חייבת להסתיים.

מילכה כרמל: הערה קטנה מטעם השלטון המקומי.

מילכה כרמל: שמענו פה במה נתקל השלטון המקומי בשנה האחרונה, גם בנושא של מכסות ייעודיות לשלטון המקומי למתקנים לאנרגיות מתחדשות וגם בנושא של התייעלות אנרגטית.

מילכה כרמל: בכל מקום שמענו את אותה תשובה שזה לא אפשרי.

מילכה כרמל: אני יכולה להגיד לכם שבהתייעלות אנרגטית הממשלה החליטה להקצות סכום נכבד מאוד, מעל מיליארד שקלים, אבל אין שם שקל אחד עבור השלטון המקומי.

מילכה כרמל: במצב שבו השלטון המקומי נמצא, אנחנו לא כמו המשל שאומר: לאנשים עניים אל תיתנו דגים, תיתנו חכה.

מילכה כרמל: כל מה שאנחנו מבקשים זה לתת לנו את אותם אמצעים.

יואב מורג: אני ממשרד החקלאות.

יואב מורג: אנחנו תומכים באנרגיה סולארית, גם על קרקע חקלאית בהיקפים קטנים ומצומצמים.

יואב מורג: אנחנו חשובים שקודם כל צריך למצות את הגגות על מבני המשק וגם אזורי תעשייה.

יואב מורג: אני חייב לתקן דברים שאמרו פה שניים שלושה דברים, כולל חבר הכנסת.

יואב מורג: החקלאות לא קורסת, היא פורחת.

יואב מורג: תסתכלו בנתונים של הלמ"ס בדוח של ה-OECD.

יואב מורג: הפריון והתפוקות מהחקלאות רק עולים.

דב חנין: נציגת המשרד לפיתוח הנגב והגליל.

אדוה אשל-רבינוביץ: ראשית אני רוצה לברך על הדיון הזה במסגרת יום הפריפריה, שהמשרד מקדם היום בכנסת במסגרת הוועדות השונות.

אדוה אשל-רבינוביץ: נושא המנוף שהאנרגיה מתחדשת מספקת לפריפריה חשוב בעינינו מאוד.

אדוה אשל-רבינוביץ: זה מנוף אדיר להבאת הון אנושי, לתעסוקה והדברים הולכים ומתממשים אם כי בקצב מאוד איטי.

אדוה אשל-רבינוביץ: אני מלווה את התחום הזה במשך שנה וחצי.

אדוה אשל-רבינוביץ: אנחנו לא משרד מקצועי שמקדם בתחום התכנון או בתחום החקלאות ולכן המעורבות שלנו היא להיות עם היד על הדופק ולנסות לראות היכן אנחנו צריכים להיות ומה אנחנו צריכים לקדם.

אדוה אשל-רבינוביץ: במסגרת שלוש השנים האחרונות עסקנו הרבה בקידום המחקר, סיוע בהבאת הון אנושי.

אדוה אשל-רבינוביץ: יחד עם משרדים נוספים קידמנו את נושא המרכז הטכנולוגי.

אדוה אשל-רבינוביץ: אנחנו רוצים להיכנס בצורה חזקה גם לנושא של התייעלות אנרגטית ולנושא ההסברה לגבי הפריפריה.

אדוה אשל-רבינוביץ: הנושא של הפריפריה עלה פה בצורה מאוד חזקה.

אדוה אשל-רבינוביץ: צריך לסייע להם כדי להתארגן ולהתמודד על מכסות ייחודיות ואולי גם תעריפים מיוחדים לפריפריה.

אדוה אשל-רבינוביץ: אני חושבת שהבעיה החמורה היא באמת הראייה המערכתית והמתווה המערכתי למדינה כמדינה ומי הוא אותו גוף שצריך לסייע בפתירת חסמים.

אדוה אשל-רבינוביץ: לקראת הדיון הזה קיבלתי את ההחלטה שמקדם משרד התשתיות בעניין הצעת מחליטים בנושא הסרת חסמים.

אדוה אשל-רבינוביץ: אנחנו נתמוך בה וננסה לקדם זאת יחד איתם, בתקווה שהתחום הזה באמת יביא לפריצה כלכלית, לתעסוקה, ולהבאת הון אנושי.

אדוה אשל-רבינוביץ: יש לסייע גם למגזר הבדואי בתחום מכסות ייחודיות.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: תודה רבה לכל המשתתפים.

דב חנין: אני מתנצל בפני אלה שלא יכלו לדבר בדיון החשוב הזה.

דב חנין: אני רוצה לסכם את הדיון.

דב חנין: קודם כל, אנחנו מברכים על כל התקדמות שנעשית ונעשית התקדמות.

דב חנין: שמענו כאן על יוזמות, גם יוזמות מקומיות וגם על יוזמות עסקיות וגם על ההתקדמות שנמצאת במערכת התכנונית ובמערכות המסדירות השונות.

דב חנין: אנחנו מברכים על כל התקדמות שנעשית.

דב חנין: אבל, גבירותיי ורבותיי, מה שנדרש למדינת ישראל בתחום של אנרגיה מתחדשת זה לא פחות מאשר החלפת דיסקט.

דב חנין: אנחנו צריכים להבין שאנחנו כמדינה חייבים להתנהל אחרת לחלוטין בתחום הזה.

דב חנין: זה שהתגלה גז בחופי ישראל זאת בשורה משמחת אבל גז הוא בוודאי לא פיתרון פלא.

דב חנין: גז הוא לא פיתרון להתמודדות עם משבר אקלים כי גם גז מייצר גזי חממה.

דב חנין: אם אנחנו רוצים להיות חברה מתקדמת ומפותחת אנחנו צריכים להתקדם מהר, גם בתחום של התייעלות אנרגטית וחיסכון באנרגיה וגם בתחום של אנרגיה מתחדשת.

דב חנין: בהקשר הזה, אני רוצה להדגיש כמה נקודות שעלו מתוך הישיבה הזאת.

דב חנין: אני חושב שהבקשה והדרישה למכסה בלתי מוגבלת למתקנים פוטו וולטאים על גבי גגות בפריפריה היא דרישה נכונה ואנחנו כוועדה מאמצים אותה.

דב חנין: אנחנו חושבים שיש מקום להגדלה של המכסות הקיימות.

דב חנין: אי-אפשר שהמכסות הקיימות יהוו איזה בלם בפני התפתחות של תחום האנרגיה הסולארית והאנרגיה המתחדשת בישראל.

דב חנין: אנחנו קוראים למנהל מקרקעי ישראל לשתף פעולה באופן אקטיבי.

דב חנין: אי-אפשר שנימצא פה במצב שכל רשות תחשוב רק מה היא לא מרשה, מה היא לא מאפשרת.

דב חנין: אנחנו צריכים פה באמת שיתוף פעולה אמיתי בין כל הרשויות כדי לקדם את התחום הזה באופן אמיתי.

דב חנין: אני רוצה לברך במיוחד, בשם הוועדה, ולהביע תמיכה ביוזמות לפיתוח קרקעות האוכלוסייה הבדואית בנגב לטובת אנרגיה מתחדשת.

דב חנין: אני חושב שהדבר הזה הוא נכון וראוי.

דב חנין: הוא נכון חברתית, הוא נכון סביבתית.

דב חנין: אני מברך על עמדתו של משרד התשתיות בנושא הזה.

דב חנין: אכן יש כאן אפשרות לקדם משהו שיהיה לא רק נכון ברמה הסביבתית אלא מן מפתח להתקדמות בבעיה שהיא מורכבת וקשה ורבת מימדים בהרבה מאוד מישורים.

דב חנין: אנחנו קוראים לכל משרדי הממשלה להתגייס לטובת קידום מהלכים כאלה של פיתוח קרקעות האוכלוסייה הבדואית לטובת אנרגיה מתחדשת.

דב חנין: אנחנו קוראים לכל משרדי הממשלה להתגייס לטובת הפיכת הנגב באמת לאזור מתקדם, מפתח ומתפתח בתחום של אנרגיה מתחדשת.

דב חנין: ברמה המעשית.

דב חנין: אנחנו מתייחסים לכך שיש לנו את המשרד לפיתוח הנגב והגליל כסוג של משאב.

דב חנין: אכן זה לא משרד שעוסק ספציפית מקצועית בנושאים שעוסקים בהם המשרדים המקצועיים, אבל כמו שגברתי אמרה זה סוג של משרד שיכול לתאם את העבודה, גם לראות את החסמים וגם לראות את הקשיים שקיימים.

דב חנין: הוא מן משרד בין משרדי שיכול לעשות פה עבודה רבה בתיאום ובגיבוש הדברים שנמצאים בחלקם קצת תקועים.

דב חנין: לכן, אני מבקש מהמשרד לפיתוח הנגב והגליל להעביר לידי הוועדה נייר עמדה מסודר, בתוך מסגרת זמן סבירה של חודש או מעט יותר, איך אתם כמשרד מתאם חושבים שצריך ונכון להתקדם בכל הסוגיות הרבות שעלו פה על השולחן, בדגש כמובן על הנגב.

דב חנין: יש נושאים שקשורים לנושא הזה שלא נמצאים בתחום הנגב אבל הדגש שלנו הוא כרגע על הנגב.

דב חנין: איך אנחנו מקדמים את הנושאים האלה באופן כללי?

דב חנין: איך אנחנו מתמודדים עם החסמים הקיימים?

דב חנין: איך אנחנו עוזרים ליוזמות הקיימות בשטח להתקדם ולהתפתח?

דב חנין: איך אנחנו מונעים מצבים שבהם יוזמות שכבר קיימות בשטח מגיעות לעיתים - אני אומר את הדברים בצורה דיפלומטית - למצב של הרמת ידיים.

דב חנין: ניסו והתחילו ונתקלים בכל מיני קשיים ולא יודעים איך להיחלץ מהם.

דב חנין: אני מבקש שמסמך כזה יובא לעיוננו.

דב חנין: מסגרת של חודש מספיקה לכם?

אדוה אשל-רבינוביץ: אנחנו נבחן.

דב חנין: אם אפשר זה יהיה, אם תצטרכו עוד שבוע זה גם אפשרי.

דב חנין: אנחנו נקיים דיון מעקב בוועדה על הנושא הזה של הפיכתו של הנגב למופת של אנרגיה מתחדשת בישראל ובעולם.

דב חנין: תודה רבה, הישיבה נעולה.