ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 331, 2011-02-01 10:00

דוד רותם: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

דוד רותם: על סדר היום הצעת חוק חובת גילוי לגבי מי שנתמך על ידי ישות מדינית זרה, התשע"א-2010, הצעתם של חברי הכנסת זאב אלקין, אברהם מיכאלי, דוד רותם, עתניאל שנלר, יריב לוין, מיכאל בן-ארי, ציפי חוטובלי.

דוד רותם: רבותי, שימו לב שהישיבה הזאת היא בשידור ולכן נא להתנהג בהתאם.

דוד רותם: בישיבה הקודמת דיברו כל חברי הכנסת שרצו לדבר אבל אני לא אשלול מהם את האפשרות לדבר גם היום, אבל אני רוצה להתחיל לשמוע קודם כל הארגונים שיש להם מה לומר בעניין.

דוד רותם: מר יריב אופנהיימר מתנועת שלום עכשיו, התנועה הציונית הרצינית במדינת ישראל, אתה מקבל את זכות הדיבור.

דוד רותם: רבותיי, ליריב אופנהיימר יש אצלי זכויות מיוחדות בהיותו אחד מבוני ארץ ישראל החשובים.

יריב אופנהיימר: אם רוצים לעצור לנו את התרומות, תמשיך את המחמאות כי זה יעזור.

יריב אופנהיימר: לא צריך חוקים, רק תנו לנו כמה קרדיטים ואף אחד לא ירצה לתרום לנו שקל.

דוד רותם: ובצדק.

זאב אלקין: אגב, הוא צודק.

זאב אלקין: הסיכוי היחידי לקבל היום אישורי תב"עות באיו"ש, זה רק התביעות שלכם.

יריב אופנהיימר: לא הייתי בונה על זה.

יריב אופנהיימר: כבוד היושב ראש, תודה רבה ובוקר טוב.

יריב אופנהיימר: אני לא רוצה לדבר ארוכות על המניעים ועל הפוליטיקה סביב ה נושא.

דוד רותם: חמש דקות זה המקסימום שאתה יכול לדבר.

יריב אופנהיימר: אני לא רוצה לדבר על הפוליטיקה והמניעים של החוק הזה והדברים נאמרו על ידי חברי כנסת רבים בישיבה הקודמת.

יריב אופנהיימר: אני רוצה לדבר על החוק עצמו.

יריב אופנהיימר: החוק עצמו, קודם כל, מנציח – ההצעה שמביא חבר הכנסת אלקין – ואומר שעשינו לכם טובה, רצינו בכלל לאסור את הפעילות שלכם ולגרום לכך שבכלל לא תוכלו לחיות במשטר דמוקרטי במדינת ישראל, אבל עבדנו קצת עם יצחק הרצוג והסכמנו להיות קצת יותר רכים אתכם.

יריב אופנהיימר: על דמוקרטיה אני לא כל כך רוצה להתפשר.

יריב אופנהיימר: גם כאשר מביאים לי פשרה שמצרה את הצעדים הדמוקרטיים, אני עדיין לא אומר תודה רבה מר אלקין שבכלל לא סתמת לנו את הפה אלא רק חצי וזה מה שההצעה הזאת מנסה לעשות.

יריב אופנהיימר: בהצעה הזאת יש קודם כל חיזוק למעמד המיוחד שמקבלים כל התורמים שהם אינם באים מהשמאל.

יריב אופנהיימר: עליהם החסינות והחיסיון נשמרים והם לא צריכים לתת דין וחשבון לאף אחד.

יריב אופנהיימר: מהבחינה הזאת אני חושב שההצעה הזאת היא הצעה שמנציחה את המצב העקום והרע שנמצא כבר היום.

יריב אופנהיימר: אם אנחנו מדברים על דמוקרטיה, בדמוקרטיה אנשים יכולים לגייס תרומות - ואנשים יכולים לפעול  - גם מגורמים פרטיים, גם מגורמים אחרים, כך זה נעשה.

שלמה מולה: אתה לא מבין שדמוקרטיה היא פריבילגיה.

יריב אופנהיימר: אני מאוד מקווה שאולי ברגע האחרון גם הוועדה הזאת תתעשת.

יריב אופנהיימר: לסעיף 1 שהוא חשוב מאוד, לגבי שקיפות יתר שרוצים כל שלושה חודשים שנגיש דוח רבעוני.

יריב אופנהיימר: שוב, זה מנציח מצב שהוא מעוות ואפילו מחזק אותו, אבל בוא נגיד שאנחנו יכולים לחיות עם זה.

יריב אופנהיימר: הסעיף השני בעיניי הוא סעיף חמור מאוד והוא סעיף שבעצם מורה לארגונים לציין במודעות מי מממן את המודעה.

יריב אופנהיימר: כאן פעם ראשונה אנחנו רואים שמדינת ישראל מתערבת לאזרח, לקבוצת אזרחים, לארגון בחופש שלו להביע את עמדתו.

יריב אופנהיימר: זה נושא שהוא נושא חוקתי.

יריב אופנהיימר: הוא כבר לא צריך להבדיל בין ימין ושמאל.

יריב אופנהיימר: דמוקרטיה אמיתית חייבת לתת זכות דיבור לכולם, כולם יכולים להגיד מה שהם רוצים, ומי שרוצה לדעת מהיכן מגיע המימון, שילך לרשם המפלגות, שילך לקיים תחקירים, שיעשה עבודה עיתונאית.

יריב אופנהיימר: אתה לא יכול לחייב אזרחים לומר משפטים שהם אינם רוצים או בוחרים לא לומר אותם.

יריב אופנהיימר: לכן הסעיף האחרון בחוק שמחייב ארגונים לרשום דברים במודעות שלהם הוא סעיף אנטי דמוקרטי בעליל.

יריב אופנהיימר: הוא סעיף שפוגע בעיקרון משמעותי של חופש הביטוי והסעיף הזה, מעבר לשאלות של שמאל וימין, לא צריך להיות במדינה דמוקרטית.

יריב אופנהיימר: במדינה דמוקרטית, עם כל הצער שבדבר, לאזרחים מותר אפילו לפרסם מודעות בעילום שם.

יריב אופנהיימר: ראינו דוגמה לזה רק השבוע עם המודעה של הקריה שבעיניי היא מודעה איומה ונוראית ובלתי נסבלת, אבל היא חלק מהשיח הדמוקרטי וצריך לאפשר אותה.

יריב אופנהיימר: בוודאי שלא יתכן שמדינה תחייב אזרחים, קבוצת אזרחים, ארגונים, לרשום דברים במודעה או בפרסומים ולחייב אותם להגיד דברים.

יריב אופנהיימר: אני אסכם ואומר.

יריב אופנהיימר: אני חושב שהצעת החוק הזאת היא מיותרת, היא אומללה, היא חלק מקמפיין שבא לפגוע באופי הדמוקרטי של מדינת ישראל.

יריב אופנהיימר: הדבר הזה שאנחנו כל כך גאים בו, גם בעולם, לומר בחופשיות שאנחנו כארגונים שיש לנו ביקורת לא פשוטה על הממשלה, אנחנו יכולים לפעול בחופשיות וליהנות ממרחב דמוקרטי, לצערי את המשפט הזה, אם החוק הזה יעבור  וחוקים אחרים שנמצאים על סדר היום יעברו, אנחנו כבר לא נוכל לומר.

יריב אופנהיימר: הנזק התדמיתי למדינת ישראל מחוקים כאלה גדול הרבה יותר מאיזושהי תועלת שיפיק גוף ימני כזה או אחר או תנועה ימנית כזאת או אחרת.

יריב אופנהיימר: תודה רבה כבוד היושב ראש.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: דבי.

דבי גילד-חיו: אני מהאגודה לזכויות האזרח.

דבי גילד-חיו: אני קודם כל רוצה להתייחס לדברים שנאמרו בפעם הקודמת כאילו הנוסח שמונח כרגע על השולחן הוא איזו הסכמה פרטית עם חבר כנסת הרצוג  ועכשיו, כשהוא לא נמצא, זה כן רלוונטי או לא רלוונטי.

דבי גילד-חיו: לא. זה לא כך.

דבי גילד-חיו: בוועדת שרים לחקיקה הוחלט שהנוסח המקורי צריך לבוא להתדיינות עם משרד המשפטים וגם נציגת משרד המשפטים אמרה שזה הנוסח שמקובל עליהם.

דבי גילד-חיו: יותר מזה, היא גם אמרה שהיא רוצה להכניס כל מיני שינויים.

דבי גילד-חיו: הנוסח כרגע שעבר קריאה ראשונה, הוא הנוסח שמשרד המשפטים תומך בו.

דבי גילד-חיו: לכן רציתי להתייחס לנקודה הזאת קודם.

דוד רותם: אנחנו מוכרחים לומר שהדאגה שלכם לעמדות משרד המשפטים מעוררת הערכה.

דבי גילד-חיו: אנחנו באמת מוטרדים מזה.

דבי גילד-חיו: כן, מוטרדים.

דבי גילד-חיו: זאת הייתה כוונתי.

דבי גילד-חיו: אני יכולה גם לומר בהקשר של החוק הספציפי הזה למה אנחנו מוטרדים.

דבי גילד-חיו: אנחנו מוטרדים מכך שמשרד המשפטים בכלל תומך גם בנוסח הזה.

דבי גילד-חיו: מה שמטריד הוא לא זה שרוצים דיווחים, כי דיווחים, האגודה לזכויות האזרח והארגונים האחרים הם בעד שקיפות, פתיחות, דיווחים והכל יופי, וזה שגם רוצים להכביד קצת ושזה יהיה כל שלושה חודשים במקום פעם בשנה, בסדר, ההכבדה מהסוג הזה עוד אולי אפשר איכשהו להצליח לשרוד אותה.

דבי גילד-חיו: מה שמטריד כאן זה מה שעומד מאחורי חקיקה כזאת ומדובר ברדיפה פוליטית.

דבי גילד-חיו: למה אני אומרת רדיפה פוליטית?

דבי גילד-חיו: עד היום אף חבר כנסת שמקדם את הצעת החוק הזאת לא הסביר מה ההבדל בהצעת החוק הזאת מהמצב הקיים.

דבי גילד-חיו: כבר  היום צריך לדווח על כל התרומות, כבר היום צריך לדווח באופן מפורש וברור על תרומות מישות מדינית זרה וממש במלים אלה, ויש רשימות ספציפיות ומיוחדות שהארגונים צריכים להגיש והן מתפרסמות גם באתרי אינטרנט.

זאב אלקין: יריב הסביר לפני דקה למה צריך את הצעת החוק הזאת.

ניצן הורוביץ: נורא משעשע אלקין.

ניצן הורוביץ: באמת נורא משעשע.

דוד רותם: לא, רבותיי, לא.

זאב אלקין: אי אפשר לטעון בו זמנית שזה לא משבש שום דבר ומצד שני אומרים אחרת.

דבי גילד-חיו: עוד לא סיימתי את דבריי.

דוד רותם: אתה היית במוצאי שבת ביפו?

ניצן הורוביץ: אתה היית שם.

דוד רותם: אני לא הייתי שם.

דוד רותם: אני שואל אם אתה היית ביפו.

ניצן הורוביץ: אתה זה שגורם לזה.

דוד רותם: אל תדבר אתי על הסתות.

ניצן הורוביץ: אתה בא לשרוף כאן הכל.

דוד רותם: אני לא אתן לך להסית חד צדדית, לא לך ולא לאף אחד אחר.

ניצן הורוביץ: בכל הדמוקרטיה המזויפת שלך.

דוד רותם: רק אתה יודע מהי דמוקרטיה אמיתית.

ניצן הורוביץ: לא, אתה יודע.

דוד רותם: לכן ברמת אביב לא ניתן לחרדים להיכנס.

דוד רותם: לא ניתן לחרדים להיכנס לרמת אביב.

דוד רותם: הדמוקרט הגדול.

דבי גילד-חיו: אני אשמח להשלים את דבריי.

דבי גילד-חיו: מאחר שהשקיפות הזאת – אני חוזרת לדברים שאמרתי – ממילא כבר קיימת, נשאלת השאלה מה המטרה של החוק הזה.

דבי גילד-חיו: החוק הזה בא אך ורק לעשות דה-לגיטימציה ולסמן.

דבי גילד-חיו: זה משהו כאילו יותר הצהרתי.

דבי גילד-חיו: לומר שמי שמקבל כסף מישות מדינית זרה, אפילו שהוא מודה בזה, אומר את זה, מצהיר על זה, זה כתוב וזה חלק מהחוק הקיים היום – הוא היד הזרה, הסוכן הזר, הפועל בשם הזה, משהו לא לגיטימי.

דבי גילד-חיו: זאת אומרת, זה בסדר לקבל כסף מישות מדינית זרה בשביל בתי חולים, בשביל אוניברסיטאות, בשביל כל מה שישראל משנוררת כל החיים וזה לגיטימי וזה יופי ואנחנו נסמכים על זה וזה בסדר, אבל אם ארגון זכויות אדם או ארגון לשינוי חברתי מקבל את הכסף הזה, הוא סוכן זר, הוא פועל למען מטרה לא ראויה, ולמה?

דבי גילד-חיו: כי היחידים שמקבלים מקרב הארגונים והחברה האזרחית כסף מישות מדינית זרה, הם במקרה רק ארגוני שמאל.

דבי גילד-חיו: למה?

דבי גילד-חיו: כי ישות מדינית זרה שתורמת לארגונים, עושה את זה כי היא רוצה לקדם זכויות אדם, כי היא רוצה לקדם דמוקרטיה, כי היא מתנגדת אולי ---

קריאה: לכיבוש.

דבי גילד-חיו: אני אפילו לא נכנסת למקום הזה.

דבי גילד-חיו: אני אומרת שהמטרות של המדינות האלה – ודרך אגב, המטרות האלה קמו אחרי מלחמת העולם השנייה ובגלל השואה ובגלל מלחמת העולם השנייה, כאשר המדינות אמרו שהן לא יעמדו מנגד כאשר מפירים זכויות אדם, כאשר פוגעים בדמוקרטיה, אלא הן יהיו מעורבות.

דבי גילד-חיו: כשהם מעורבים, אנחנו אומרים: לא, זה לא מתאים לאג'נדה הפוליטית שלנו שמישהו יקבל כסף מאנגליה.

דבי גילד-חיו: זה שמקבלים כסף מגורמים פרטיים, והרבה  כסף, מיליונים, הרבה יותר ממה שארגוני זכויות אדם או ארגונים של החברה האזרחית מקבלים.

דבי גילד-חיו: סתם, כדי לסבר את האוזן אני אומר שהאגודה לזכויות האזרח – שהיא הארגון הכי גדול של זכויות אדם במדינת ישראל – התקציב השנתי שלו בין 8 ל-9 מיליון שקלים.

דבי גילד-חיו: רק שתהיה כאן איזו תחושה  והארגון מעסיק ארבעים עובדים.

דוד רותם: איזה ארגון זה?

דבי גילד-חיו: האגודה לזכויות האזרח בישראל, התקציב השנתי שלה הוא בין שמונה לתשעה מיליון שקלים והיא מעסיקה ארבעים ומשהו עובדים.

דבי גילד-חיו: אתם יכולים לעשות חשבון ולראות שרוב הכסף הזה הולך על משכורות ועל שכירות.

דבי גילד-חיו: כדי  לתת המחשה אני רוצה לומר שאנחנו  נלחמנו בתוכנית ויסקונסין למשל.

דבי גילד-חיו: התקציב הציבורי שהיה לנו כדי להילחם בתוכנית ויסקונסין – ודרך אגב, יש כאן שותפים גם מהימין שהיו אתנו במאבק הזה – היה 3,000 שקלים ובאגודה זה נחשב לסכום עצום כדי לקדם את התוכנית.

דבי גילד-חיו: כאשר ארגונים מקבלים כספים פרטיים במיליונים, בעשרות מיליונים, מגורמים פרטיים, זאת לא נחשבת התערבות במדיניות ישראל, זאת לא נחשבת קידום אג'נדה פוליטית, ואין עם זה שום בעיה .

דבי גילד-חיו: למה?

דבי גילד-חיו: זה גורם פרטי שרוצה להישאר בעילום שם.

דבי גילד-חיו: הוא יהודי טוב שרוצה להישאר בעילום שם, אבל כאשר אנחנו מקבלים מאנגליה תרומה מוצהרת, ברורה שכתובה אצל רשם החברות ובאתר שלנו – לא, אנחנו סוכן זר של אנגליה בישראל כי אנחנו רוצים לקדם זכויות אדם.

דבי גילד-חיו: אלה דבריי לגבי החוק הזה.

דבי גילד-חיו: החוק הזה הוא חוק של רדיפה פוליטית.

דבי גילד-חיו: צריך לראות את החוק הזה בקונטקסט הרבה יותר רחב.

דבי גילד-חיו: מדובר כאן ברשימה ארוכה מאוד של חוקים ושל גזרות שמנסים גם על הארגונים עצמם וגם בכלל על כל מי שהעמדה הפוליטית שלו לא מוצאת חן בעיני הרוב הפוליטי בעת הזאת.

דבי גילד-חיו: זה א'-ב' במדע המדינה של עריצות הרוב, כאשר מנסים באמצעות שורה ארוכה של חוקים – ושלחתי לכולכם כבר הרבה מאוד פעמים את הרשימה הזאת במייל – להשתיק כל קול שלא מוצא חן בעיני הרוב הפוליטי בעת הזאת.

דוד רותם: ולכן לדעתכם גם הצעת חוק להקים בית משפט לחוקה זה דבר מנוגד לדמוקרטיה, כי אתם לא מבינים מהי דמוקרטיה.

דוד רותם: פיצול סמכויות בית המשפט העליון והקמת ערכאה  רביעית, אין לכם עם זה בעיה.

דבי גילד-חיו: אני רוצה להתייחס לזה.

שלמה מולה: מה זה קשור לנושא?

דוד רותם: ובלבד שהשופטים שאתם רוצים ייבחרו.

דבי גילד-חיו: מאחר שהעלית את הנושא, אני רוצה להתייחס.

דוד רותם: הם רוצים לפצל את בית המשפט העליון אבל הם רוצים להישאר הם כבית המשפט לחוקה.

דבי גילד-חיו: אני מוכנה להתייחס לזה ובמיוחד כאשר הישיבה משודרת, אני רוצה שיבינו מה עמדתנו.

דבי גילד-חיו: אנחנו לא מתנגדים לבית משפט לחוקה.

דוד רותם: כתבתם שזה חוק בלתי דמוקרטי.

דבי גילד-חיו: לא. אני מתייחסת לפרטים של הצעת חוק שאדוני הגיש.

דבי גילד-חיו: פרטי הפרטים שם הם הבלתי דמוקרטיים ולא עצם הקמת בית המשפט.

דבי גילד-חיו: אם החוק הזה יקודם, אנחנו נשב כאן ואני אסביר אחת לאחת מה יש בתוך הצעת החוק שאדוני כתב.

חיים אורון: למה את מתגוננת?

דבי גילד-חיו: לא, להפך.

דבי גילד-חיו: אני לא מתגוננת.

חיים אורון: זה לא חוקי.

דבי גילד-חיו: אני רק רוצה שמי שמקשיב, ידע את עמדתנו.

דוד רותם: שלא ידברו לי כל הזמן על הגנת הדמוקרטיה.

דב חנין: עורכת הדין גילד-חיו, הדברים לא נאמרו לכתובתך.

דב חנין: הדברים נאמרו לכתובתה של נשיאת בית המשפט העליון.

דבי גילד-חיו: לא בית משפט לחוקה שלפי הנוסח של אדוני מבקש לפגוע בדמוקרטיה ובזכויות אדם.

דוד רותם: תודה רבה.

ריקי שפירא: אני מהמרכז לפלורליזם יהודי.

ריקי שפירא: לא אחזור על דברי חברתי אלא אדגיש את הנקודה הבולטת כאן שהצעת החוק הזאת בעצם מבקשת מאותם ארגונים שכבר היום מצהירים על המקורות האלה לרשם העמותות, באתרים באינטרנט שלהם, חשופים כל מקורות המימון שלהם, דווקא את הארגונים האלה הצעת החוק הזאת בוחרת לרדוף בניגוד לארגונים אחרים שלא מפרטים מקורות מימון אחרים והם לא נדרשים.

ריקי שפירא: שם אין שום בעיה.

ריקי שפירא: לכן המגמה של הצעת החוק ברורה.

חיים אורון: אם תעבור הצעת תיקון שאומרת שכל שקל שבא מחוץ לארץ יפורסם, מקובל עליכם?

ריקי שפירא: זה עדיף.

ריקי שפירא: הכל יהיה גלוי.

ריקי שפירא: אנחנו בוודאי בעד שקיפות מוחלטת של מקורות המימון, אבל לא כאשר היא לא מוחלטת ולא אמיתית והיא כלפי צד אחד בלבד.

ריקי שפירא: זאת הבעיה של הצעת החוק הזאת שהיא הצעה מוטה ולכן אין בה  שום טעם.

דוד רותם: תודה.

שובל רונן: בוקר טוב.

שובל רונן: ארגון עדאללה לא מגיש מסמכים משנת 2008 לרשם העמותות.

שלמה מולה: אתה מפקח של ארגון עדאללה?

שובל רונן: אני אשמח אם תיתן לי להשלים משפט.

שלמה מולה: אם הוא מחליף את רשם העמותות, שנדע על כך.

דוד רותם: אני מבקש לתת לכל אחד כאן לומר את מה שהוא רוצה.

אורית זוארץ: יש לו פטור.

דוד רותם: כל אחד אחר כך יקבל אפשרות להתייחס לכל מה שנאמר.

אורית זוארץ: יש כאן הולכת שולל.

ג'מאל זחאלקה: אני רוצה שהוא יחשוף בפנינו כמה כסף הוא מקבל וכמה מקבלים ארגונים נוצריים אנטי-יהודיים ואנטישמיים.

ג'מאל זחאלקה: ארגונים נוצריים קיצוניים.

ג'מאל זחאלקה: שיחשוף כאן.

דוד רותם: מרגע זה ואילך רבותיי אני אתחיל לקרוא לסדר כי הסמכות שלי היא לנהל את הישיבה.

שובל רונן: הצעקות שלך לא מרשימות אותי.

דוד רותם: לא, אתה לא תענה להם בדרך הזאת.

שלמה מולה: מה זה?

שובל רונן: תנו לי לדבר.

שובל רונן: אני מבקש שתאפשרו לי לסיים את הטיעון שלי.

דוד רותם: תטען את הטיעון שלך וזה הכל.

שובל רונן: ארגון עדאללה לא הגיש מסמכים לרשם העמותות משנת 2008 ולפי ה-וולפרס סושיאשן, הוא העביר לו 35 אלף דולר לפי המסמכים שלו וארגון עדאללה לא מצהיר על זה  ובהצהרות שלו, שהן הצהרות מ-2005 לדוגמה, יש אי התאמות מהותיות בין הדברים.

ג'מאל זחאלקה: הוא יכול להאשים כך מישהו בהאשמות כאלה?

ג'מאל זחאלקה: העניינים האלה נתונים לפיקוח של רשם העמותות.

שובל רונן: אתה מוכן לתת לי לסיים את הדברים?

דוד רותם: אתה עכשיו תשב בשקט.

דוד רותם: את הסדר אתה לא תנהל כאן.

שובל רונן: אני ממתין.

שלמה מולה: נציג רשם העמותות נמצא כאן?

קריאה: כן.

אורית זוארץ: בשלב הבא הם יחליפו גם את בית המשפט העליון.

דוד רותם: בשלב הבא אני אתחיל לקרוא לסדר.

ג'מאל זחאלקה: נותנים לחתול לשמור על השמנת.

ג'מאל זחאלקה: יושב ראש הוועדה הוא הסכנה הגדולה ביותר לדמוקרטיה.

דוד רותם: תודה רבה לך.

שובל רונן: יש כאן היתממות מהותית.

שובל רונן: יש הבדל קריטי בין מדינות שתומכות בארגונים והארגונים האלה לא מצהירים על עצמם, לדוגמא כמו החוק האמריקאי שדורש להצהיר שהם סוכנים זרים, משנות ה-30, ויש כאן היתממות כאילו אין הבדל בין אנשים פרטיים למדינות.

שובל רונן: כאשר ארגון מקבל כסף ממדינה זרה, הוא משרת את האינטרסים שלה, של אותה מדינה, כאן.

שובל רונן: המחשבה שאין כאן הבדל מהותי, היא היתממות ממדרגה ראשונה.

אורית זוארץ: זאת הבעיה עם גרמניה שמקדמת זכויות דמוקרטיות.

ניצן הורוביץ: אם אתה משרת של מישהו, תגיד כדי שנדע ואז נוכל להחליט איזה אינטרסים אתה משרת.

ניצן הורוביץ: תגיד מי נותן לך כסף.

דוד רותם: חברים, אני לא רוצה לקרוא לכם לסדר, אבל אני אתחיל.

דוד רותם: אין לי ברירה.

דוד רותם: אני צריך לנהל ישיבה.

דוד רותם: חבר הכנסת זחאלקה, אני קורא לך לסדר פעם ראשונה.

אורי אורבך: אותך אנחנו מממנים, זחאלקה, זאת הבעיה.

דוד רותם: אורי אורבך, גם אותך אני קורא לסדר.

אורי אורבך: אבל בשבילך אנחנו מדינה זרה.

דוד רותם: אורי אורבך, אני קורא לך לסדר פעם ראשונה.

שובל רונן: חברים, אם אותם ארגונים שמאמינים שמדינת ישראל צריכה להפוך לאזרחיה, היו רצים לכנסת, הם לא היו עוברים את אחוז החסימה.

שובל רונן: הרעיון, הבקשה לבקש כסף ממדינות זרות כדי לקדם אינטרסים שלא מקובלים בציבור הישראלי, זוהי הדריסה האמיתית.

אורית זוארץ: על מי אתה מדבר?

דוד רותם: חברת הכנסת זוארץ.

חיים אורון: תנו לו לדבר ולגמור את השטויות האלה.

אורית זוארץ: הוא דובר הציבור הישראלי?

חיים אורון: אפשר לתת לו לדבר חופשי ולא לנהל את כל השיחה  בוויכוח בינינו לבינו?

חיים אורון: הוא לא שווה את זה בכלל.

חיים אורון: מה אתם עושים?

דוד רותם: חבר הכנסת אורון, אנא ממך.

חיים אורון: אני מבקש מהחברים שלי לעזור לך.

דוד רותם: אתה צודק.

דוד רותם: זה בסדר.

שובל רונן: כאשר אותם ארגונים רומסים את הדמוקרטיה הישראלית בזה שהם מקבלים כסף זר כדי לקדם עמדות שלא מקובלות על הציבור הישראלי, זוהי דריסה של הדמוקרטיה הישראלית יותר מכל דבר אחר.

שובל רונן: אף אחד כאן בחוק הזה לא מבקש למנוע מחברי כנסת לעלות על משטים, אף אחד בחוק הזה לא מבקש למנוע מחברי כנסת לקרוא קריאות נגד חיילי צה"ל, אף אחד בחוק הזה לא מבקש למנוע את זכות הבעת הדעה.

שובל רונן: כל מה שהחוק הזה מבקש, ולצערי זה פחות מדיי, זאת שקיפות.

שובל רונן: המינימום הזה, השקיפות הזאת, שיהיה רשום במודעה שכאשר היא מומנת על ידי מדינת אירופה, יהיה רשום שהיא ממומנת על ידי מדינת אירופה, ואותו ארגון פועל כארגון זר, זה לא מתקיים.

שובל רונן: הבעיה החמורה עם החוק הזה היא, כמו שאמר אלקין בישיבה  הקודמת, שרוב רובו סורס על ידי גורמים שונים שהיו כאן.

אורית זוארץ: משרד המשפטים.

דוד רותם: רבותיי, אני אתחיל להוציא החוצה.

דוד רותם: חיים אורון נתן לכם עצה טובה.

דוד רותם: תקשיבו לה.

שובל רונן: ביניהם הקרן החדשה לישראל.

שובל רונן: אנחנו חושבים שהחוק הזה הוא התחלה, התחלה לא מספקת, אבל התחלה חשובה.

שובל רונן: תודה רבה.

יריב אופנהיימר: בחסות מי זה היה?

שובל רונן: ישראל.

דוד רותם: יריב, אתה לא יכול לקרוא קריאות ביניים.

דוד רותם: לך אני לא קורא פעם ראשונה, שנייה ושלישית אלא אותך אני מוציא ישר.

ג'מאל זחאלקה: הוא מייצג את כל הנוצרים הקיצוניים.

חיים אורון: אפשר לשאול שאלה ברשות?

דוד רותם: כן.

חיים אורון: האם העמדה שלכם שכל מודעה שמומנת על ידי גורם לא ישראלי, יירשם למטה ממי התקבלה, האם החלטה  כזאת של הוועדה תהיה מקובלת עליכם?

שובל רונן: כל פעם שמדינה מעורבת, כן.

חיים אורון: לא מדינה.

חיים אורון: כל גורם זר.

חיים אורון: אני שאלתי ואני מבקש לענות לי.

דב חנין: ממה אתה מפחד אדוני?

דוד רותם: חיים אורון שאל שאלה ואף אחד לא יעזור לו.

חיים אורון: זאת שאלה מאוד פשוטה ואני בטוח שאתה עד כדי כך אינטליגנטי להבין אותה.

חיים אורון: האם תסכימו שכל מודעה שממומנת על ידי גורם שאיננו ישראלי יהיה כתוב למטה מי הגורם?

שובל רונן: אנחנו נסכים שכל מודעה שממומנת על ידי מדינה.

דב חנין: ממה אתה מפחד?

אורית זוארץ: מה אתה מסתיר?

ניצן הורוביץ: ספר לנו מה אתה מסתיר.

דב חנין: ממה אתה מפחד?

דוד רותם: לשכת עורכי הדין.

יואל גולובנסקי: אני כאן לייצג את לשכת עורכי הדין.

יואל גולובנסקי: הלשכה לא לוקחת עמדה בקשר לחוק.

יואל גולובנסקי: הייתי רוצה לשאול את הנציגה מהאגודה לזכויות האזרח.

דוד רותם: לא, אם הלשכה לא לוקחת עמדה ואין לה עמדה לגבי החוק, שאלות הלשכה לא שואלת.

יואל גולובנסקי: תודה רבה.

יהושע בקון: אני מ-NGO מוניטורס.

יהושע בקון: אנחנו ארגון מחקר שחוקר מזה תשע שנים ארגונים לא ממשלתיים ואת המימון שלהם.

יהושע בקון: יש לנו כמה נקודות להעלות בנושא הזה.

אורית זוארץ: מי מפעיל אתכם?

דב חנין: מי מממן אתכם?

יהושע בקון: אם תתנו לי, אני אוכל לענות.

דוד רותם: אל תענה.

דוד רותם: אני לא רוצה לתת לו לענות.

דב חנין: למה השם הוא באנגלית?

דב חנין: יש תורמים זרים?

יהושע בקון: אני אוכל לענות בקצרה, במשפט אחד?

שלמה מולה: תגיד לנו לפחות גורם אחד מממן, ברשותך אדוני.

דוד רותם: חבר הכנסת מולה, אתה ממילא תצביע נגד החוק, אז מה איכפת לך מי מממן אותו?

דב חנין: למה זה נקרא NGO מוניטורס?

יהושע בקון: זה יותר קליט.

דב חנין: יש תורמים זרים?

דב חנין: סתם לדעת.

יהושע בקון: אם תיתנו לי להשלים.

שלמה מולה: האם מדינת ישראל מממנת, תודיע לנו.

יהושע בקון: דבר ראשון, אני מודיע שאף מדינה לא מממנת אותנו.

דב חנין: לא מדינה.

דב חנין: תורמים זרים.

דוד רותם: יש להם תורמים זרים.

דוד רותם: אז מה?

דב חנין: יפה.

דוד רותם: הבעיה הגדולה היא התרומות?

דב חנין: למה הוא מסתיר את זה?

דוד רותם: הבעיה הגדולה היא אלה שמייצגים כאן מדינות זרות.

יהושע בקון: אני לא מסתיר.

יהושע בקון: אני מנסה לענות.

דב חנין: מי התורמים הזרים שלכם?

אורי אורבך: תראו את הנכונות של השמאל להקשיב.

אורי אורבך: חופש הביטוי.

אורי אורבך: אתם לא מקשיבים.

דב חנין: אני שואל שאלה.

אורי אורבך: תן לו לענות לך.

אורי אורבך: מילא שמאלנים, אבל נודניקים.

דוד רותם: רבותיי היקרים, מרגע זה ואילך, גם חברי הכנסת שיקראו קריאת ביניים, שייקחו לעצמם את הקריאה הראשונה, שנייה ושלישית.

שלמה מולה: אפשר לשאול שאלות, לא?

דוד רותם: רק ברשות.

יהושע בקון: מבחינת תורמים.

יהושע בקון: אנחנו לא מקבלים תרומה מאף מדינה, לא מדינת ישראל ולא אף מדינה זרה.

יהושע בקון: התורמים שלנו הם כולם אנשים פרטיים זרים.

יהושע בקון: אינני בקיא בפרטים כי אני אחד העמיתים.

יהושע בקון: כל התורמים שלנו הם יהודים מישראל ומארצות הברית.

יהושע בקון: אני לא בקיא בפרטים.

קריאה: הם יהודים לפי ההלכה?

יהושע בקון: אני לא נכנס לציציות שלהם.

קריאה: כל עוד הם נותנים כספים, אל תבדוק.

יהושע בקון: כמו שאמרתי, אני אחד מעמיתי המחקר.

חיים אורון: למה אתה נגרר להתווכח?

דוד רותם: תודה רבה לך.

דוד רותם: אתה רוצה להחליף אותי?

דב חנין: יש כאן אי בהירות אדוני.

דב חנין: מצד אחד הוא אמר שהוא לא בקיא בפרטים, אבל מצד שני הוא נותן פרטים.

עתניאל שנלר: מעולם לא ראיתי כמה כוח הקשבה יש כאן אחד לשני.

עתניאל שנלר: זה פשוט מזעזע מה שקורה כאן.

אורי אורבך: אלה אנשים של חופש ביטוי.

דוד רותם: רבותיי, בלי הערות.

דוד רותם: תודה רבה לכם.

דב חנין: אתה לא בקיא בפרטים אבל אתה יודע שהתורמים הם יהודים.

דוד רותם: דב חנין, אני קורא לך לסדר פעם ראשונה.

יהושע בקון: מבחינתנו יש הבדל מהותי בין תרומות של מדינות לאנשים פרטים.

יהושע בקון: זה דבר בסיסי ביחסים בין לאומיים.

יהושע בקון: היכולת של מדינה להשפיע על מה שקורה במדינה  אחרת היא הרבה יותר גדולה, היכולת שלהם לעקוף את התהליכים תוך כדי עקיפת תהליכים דיפלומטיים מקובלים, וחשוב להבין את הדבר הזה.

יהושע בקון: מדינות פועלות דרך הדיפלומטיה.

יהושע בקון: התנגדות עזה להצעת החוק קצת מעוררת תהיות.

יהושע בקון: זה נראה קצת כמו ניסיון להתחמק מביקורת.

יהושע בקון: הביקורת הזאת היא אמיתית ומבחינתנו היא לא רדיפה, היא לא משהו כזה אלא זאת ביקורת כנה ואמיתית והדיון על המימון הזר, על הממשלות ועל השקיפות של הדבר הזה, הוא חיוני לדמוקרטיה, הוא לא אנטי דמוקרטי והוא לא מקרתיסטי.

יהושע בקון: הצעת החוק הזאת כפי שהיא עכשיו, היא באמת מאזנת בין זכות הציבור לדעת לבין חירויות דמוקרטיות.

ג'מאל זחאלקה: זה מקרתיסטי.

קריאה: חובת הציבור גם להלשין, נכון?

יהושע בקון: החוק מבחינתנו צריך לחול גם על ארגונים הרשומים כחברות ולא רק עמותות או חלץ, או ארגונים שמעמדם לא ברור, ויש מספר ארגונים כאלה.

יהושע בקון: לגבי מסעות פרסום.

יהושע בקון: כיוון שחברי כנסת בפעם שעברה הביאו כמה דוגמאות, הרשיתי לעצמי גם להביא  כמה דוגמאות.

יהושע בקון: יש כאן שלושה מסעות פרסום שונים, כולם עם מסר פוליטי  ורק על אחד מהם כתוב שיש מימון מהאיחוד האירופי.

דב חנין: יש לך אינפורמציה לגבי קמפיין הגז?

דב חנין: מעניין אותי מי עומד מאחוריו.

יהושע בקון: לא. אנחנו מתעסקים בסכסוך.

אורית זוארץ: גז הוא לא חלק מהסכסך?

חיים אורון: אתה אקדמאי.

חיים אורון: למה לא חקרת?

חיים אורון: יכול להיות שהוא חקר ולא הצליח.

דוד רותם: חבר הכנסת חיים אורון.

יהושע בקון: לא, לא חקרנו ולא נכנסנו לזה.

שלמה מולה: אמרת שאתה חקרת את ה-NGO.

אורית זוארץ: איזה NGO חקרת?

יהושע בקון: כל מה שאנחנו עושים נמצא באתר שלנו.

יהושע בקון: יש שם מעל 150 ארגונים שחקרנו ואתם מוזמנים לראות.

ג'מאל זחאלקה: האם אי פעם מצאתם ---

דוד רותם: חבר הכנסת זחאלקה, אני קורא לך לסדר פעם שנייה.

ג'מאל זחאלקה: אתם ארגון פוליטי.

ג'מאל זחאלקה: אל תתחפש.

ג'מאל זחאלקה: תוריד מסיכה.

דוד רותם: חבר הכנסת זחאלקה, אני תכף אקרא לך לסדר פעם שלישית.

אורי אורבך: הלוואי שבל"ד הייתה רק ארגון פוליטי.

דוד רותם: לא. אורי.

ג'מאל זחאלקה: ודמוקרטי.

ג'מאל זחאלקה: בניגוד לך.

אורי אורבך: מה זה דמוקרטי?

ג'מאל זחאלקה: בניגוד לך.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו לא אנטישמים כמוך.

ג'מאל זחאלקה: אתה סתם אנטישמי.

אורי אורבך: אני אפילו לא אבזבז עליך תלונה לועדת האתיקה.

ג'מאל זחאלקה: כל פעם כשאתה שומע ערבי מדבר, יוצאים לך הפיוזים.

אורי אורבך: לא. כל פעם כשאני שומע אותך מדבר.

דוד רותם: חבר הכנסת אורבך.

אורי אורבך: אל תשמיץ את כל הערבים.

ג'מאל זחאלקה: אתה צודק.

ג'מאל זחאלקה: אני חוזר בי.

אורי אורבך: הוא צועק כל הזמן.

אורי אורבך: אני לא אוהב ערבים ולא אוהב יהודים אלא אני אוהב בני אדם שיהיו בני תרבות, אם כי יהודים אני אוהב יותר.

ג'מאל זחאלקה: אל תדבר אתי על תרבות.

ג'מאל זחאלקה: מי שתומך בהרג ילדים בעזה, שלא ידבר אתי על תרבות.

עתניאל שנלר: אני מבקש למחות על הדברים החצופים הללו.

עתניאל שנלר: קראת לחלק מהאנשים אנטישמיים.

עתניאל שנלר: אני רוצה שתחזור בך.

ג'מאל זחאלקה: תגיד שאתה מתנגד.

עתניאל שנלר: אני רוצה שתחזור בך.

ג'מאל זחאלקה: אני אחזור בי אם תגיד שאתה מתנגד.

עתניאל שנלר: חבר הכנסת אורבך הוא לא אנטישמי והוא לא הורג ילדים.

ג'מאל זחאלקה: אם תגיד שאתה מתנגד, אני אחזור בי.

עתניאל שנלר: יש גבול לכל דבר.

דוד רותם: חבר הכנסת שנלר, תודה רבה.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו שמיים.

ג'מאל זחאלקה: מי שתומך בהרג ילדים בעזה, הוא אנטישמי.

דוד רותם: חבר הכנסת זחאלקה, אני קורא לך לסדר פעם שלישית ואני מבקש אותך לצאת.

ג'מאל זחאלקה: לא אמרת לא ראשונה ולא שנייה.

דוד רותם: חשבתי שאין לך בעיות שמיעה.

דוד רותם: אני מבקש ממך לצאת.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב שמן הדין שתגיד פעם ראשונה ושנייה.

זאב אלקין: הוא אמר.

דוד רותם: חבר הכנסת זחאלקה, אמרתי לך לא פעם אחת, לא פעם שנייה ולא פעם שלישית.

דוד רותם: גם הזהרתי אותך שאתה מתקרב לשלישית.

ג'מאל זחאלקה: בסדר.

אורי אורבך: הוא יצא על גבי אוניה.

יהושע בקון: יש כאן פורום ארגוני השלום וכאן כתוב ממומן על ידי האיחוד האירופי, מודעה פוליטית.

יהושע בקון: יש כאן קואליציית נשים לשלום, להסיר את המצור, לעצור את ההסתה.

אורית זוארץ: מה הבעיה?

יהושע בקון: אין בעיה עם המודעה.

יהושע בקון: אם תתנו לי לסיים, אני אוכל להסביר.

שלמה מולה: הבאת גם מודעה של הימין אולי?

דוד רותם: חבר הכנסת מולה, אני קורא לך לסדר פעם שנייה.

דוד רותם: לא שואלים.

דוד רותם: בסוף תבקשו רשות ומי שיקבל, ישאל.

יהושע בקון: הוועד הישראלי נגד הריסות בתים, גם כן מודעה.

יהושע בקון: שלוש מודעות בעלות אופי פוליטי ורק אחת מהן מסומן שהיא ממומנת על ידי האיחוד האירופי.

דוד רותם: אתה לא יודע אם האחרים מומנו על ידי איזושהי מדינה?

יהושע בקון: אני מגיע לנקודה.

דוד רותם: תגיד בבקשה לעניין, כי אתה מסיים את דבריך בעוד דקה.

חנא סוייד: ברשותך אדוני, האם הריסת בתים זה דבר פוליטי?

דוד רותם: אתה תשאל בסוף.

דוד רותם: רק בסוף שואלים שאלות.

יהושע בקון: כאשר מסומן על המודעה מי מממן אותה, זה נותן לציבור את האפשרות לשפוט בצורה שקולה מי עושה את המודעה ולראות את זה באור אחר.

ניצן הורוביץ: הכלל זה לא חל עליך?

יהושע בקון: לציבור רחב לא איכפת מי מממן את המודעות האלה אבל יש כאלה שכן איכפת להם, וזה יאפשר להם לשפוט את המודעות האלה באופן מקיף.

דוד רותם: חברת הכנסת זוארץ, רצית לשאול שאלה.

אורית זוארץ: כן.

חנא סוייד: גם לי יש שאלה.

אורית זוארץ: לא כל כך ברורה לי מסגרת המחקר האקדמי בתוכה אתה פועל, מה הם הכלים בהם אתה משתמש למחקר, איזה ארגונים נבדקו ואיזה  ארגונים אתם בודקים.

אורי אורבך: מה איכפת לך איך הוא חוקר?

דוד רותם: אורי.

אורית זוארץ: אלה שלושת השאלות ואני אשמח אם תענה עליהן.

אורית זוארץ: כמו כן, מה מקורות המימון של הארגון.

חנא סוייד: אני אצרף עוד שאלה.

שלמה מולה: אדוני היושב ראש, גם לי יש שאלה.

דב חנין: גם לי.

חנא סוייד: האם אתה לא חושש למימון של הארגון שלך?

חנא סוייד: אם הכל יהיה שקוף, למה צריך NGO מוניטורס אחר כך?

דוד רותם: חבר הכנסת מולה, רצית לשאול שאלה.

שלמה מולה: כן.

שלמה מולה: אני רוצה לשאול את אדוני ולבקש שתיתן לי דוגמה אחת של גוף מממן את העמותה  שלכם.

שלמה מולה: דבר שני, האם כמו שטרחת להביא מודעה של אופי מסוים של ארגונים שפועלים, למה לא טרחת להביא מודעה הפוכה, מהצד השני?

דוד רותם: הוא סמך עליך שאתה תביא.

שלמה מולה: לא. למה?

שלמה מולה: אתה מייצג אותו?

שלמה מולה: אתה עורך הדין שלו?

דב חנין: כן.

דב חנין: הוא עורך הדין שלו.

דוד רותם: הייתי שמח מאוד להיות עורך הדין שלו, זה בכלל לא גרוע להיות  שלו.

שלמה מולה: ברשותך, אדוני, אני מבקש ממנו שהוא ייתן לי תשובה  ולא אתה.

דוד רותם: חבר הכנסת דב חנין.

דב חנין: תודה רבה אדוני היושב ראש.

דב חנין: שתי שאלות.

דב חנין: שאלה אחת אדוני, שאלתי אותך על קמפיין הגז ואמרת שאתם מתעסקים בעניינים שקשורים לסכסוך.

דב חנין: קמפיין הגז, כפי שאדוני יודע, האשים את אלה שדורשים העלאת הכנסות המדינה מגז בשיתוף פעולה ישיר עם אויבי ישראל, בשירות חיזבאללה, לבנון, אירן ואחרים.

אורית זוארץ: גם חבר הכנסת אלדד היה חלק.

דב חנין: לכן לכאורה זאת סוגיה שקשורה לסכסוך, לפחות לטענת יוזמי הקמפיין הזה.

דב חנין: שאלה שנייה, אדוני.

דב חנין: ללא ספק קיימות בעיות מאוד גדולות של שקיפות שלא נמצאות באגודה לזכויות האזרח אבל למשל נמצאות בארגון כמו עטרת כוהנים או עמותת אלעד שיש לה פטור רשמי מהמדינה לגילוי חלק מהתרומות שלה.

דב חנין: לכן היא לא מוסרת את התרומות שלה לרשם העמותות.

דב חנין: האם הארגון שלכם ביקר את התרומות של עטרת כוהנים או  עמותת אלעד?

דב חנין: האם פרסמתם את זה?

דב חנין: אם כן, מתי, באיזו צורה ומה אתה יכול לספר לנו על מקורות המימון העלומים של הארגונים הימניים האלה?

דב חנין: תודה רבה.

אורית זוארץ: יש עוד ארגון, חסדי מאיר.

אורית זוארץ: שמעת עליו?

חיים אורון: אני אחזור על השאלה הקודמת ששאלתי.

חיים אורון: האם העמדה שלכם שבוחנת את הפעולה של NGO שונים ומקורות המימון שלהם היא לא שכל גורם, לאו דווקא בסכסוך, למשל, מישהו מפרסם מודעות בעד תרופה מסוימת, ויכול להיות שמי שמממן אותה זאת חברת תרופות או רופא שמקבל כסף מחברת תרופות.

חיים אורון: למה לא תאמצו את הכלל שכל מודעה שמביעה עמדה בכל נושא, נדע מי מממן אותה?

חיים אורון: למשל, הזכירו כאן את המודעה על גלנט.

חיים אורון: ניקח את העיתון של הבוקר ואני אביא לך מאה מודעות שאני רוצה לדעת מי מימן אותן.

חיים אורון: תאמין לי שאני משתגע לדעת מי מממן אותן.

חיים אורון: אני נורא רוצה לדעת מי מממן.

חיים אורון: אני עוסק בבריאות הרבה ואני רוצה לדעת מי מממן את כל הדברים הללו.

חיים אורון: יש לי תחושה  שבעלי אינטרסים שאני לא מסוגל לאתר אותם, ואם כן, למה לא נאמץ חוק כללי כזה שאומר שכל מודעה שמייצגת אינטרס, יהיה כתוב למטה מי מממן אותה?

חיים אורון: אם זה אני ואתה, נחתום שנינו.

חיים אורון: אם זה גורם מסחרי, יהיה כתוב.

חיים אורון: אני לא אומר שלא יפרסמו אבל יהיה כתוב.

חיים אורון: האם אתם תתמכו בהצעת חוק כזאת כארגון?

חיים אורון: אני לא שואל אותך אישית אלא כארגון שבוחן את טוהר המידות של ה-NGO.

ניצן הורוביץ: אפילו כגילוי נאות.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: יש לך דקה לתת את כל התשובות.

יהושע בקון: אני לא בטוח שאני זוכר את כל השאלות.

דוד רותם: מה שיש לך, יש לך דקה אחת.

חיים אורון: תתחיל מהסוף.

יהושע בקון: אנחנו מכון מחקר.

יהושע בקון: היה אמור להיות כאן פרופסור ג'רלד שטיינברג.

יהושע בקון: אנחנו יושבים בירושלים, ברחוב בן מימון.

יהושע בקון: אנחנו עושים מחקרים.

יהושע בקון: כל דבר שאנחנו עושים, יש לו סימוכין ותימוכין והכל גלוי, ברור וקיים באתר האינטרנט שלנו, כולל רשימת כל הארגונים שאנחנו מבקרים אותם שהם מעל 100 או מעל 150 ארגונים, למיטב זיכרוני.

דב חנין: מה עם עטרת כוהנים?

דוד רותם: אין קריאות ביניים.

יהושע בקון: מבחינת הגופים.

יהושע בקון: מממנים.

יהושע בקון: אמרתי, אני אחד מעמיתי המחקר במכון ואני לא בקיא לגמרי בפרטים.

יהושע בקון: אני יכול לומר שמשפחת וקסלר מארצות הברית היא אחד המממנים העיקריים שלנו.

יהושע בקון: יש עוד מממנים עיקריים שרשומים באתר האינטרנט שלנו.

יהושע בקון: כל השאר רשום ברשם העמותות ואני לא זוכר יותר מזה ובעצם לא יודע יותר מזה.

יהושע בקון: מבחינת קמפיין הגז.

יהושע בקון: לא נכנסנו אליו בכלל ואני לא יודע מה לומר עליו.

חנין זועבי: לא מעורבים ערבים.

דוד רותם: מעורבים.

דוד רותם: הרי טענו שאלה המצרים והחיזבאללה.

אורית זוארץ: אמרת שהמיקוד שלכם הוא בסכסוך.

יהושע בקון: כן.

אורית זוארץ: ישראלי-ערבי.

יהושע בקון: כן.

יהושע בקון: בקצרה, למה השם שלנו באנגלית.

יהושע בקון: מכיוון שרוב הפעילות שלנו מופנית לחוץ לארץ ורוב הדברים שאנחנו עושים הם באנגלית.

יהושע בקון: לכן השם שלנו באנגלית.

דוד רותם: תודה רבה.

חיים אורון: מה  הוא עונה על השאלה שלי?

חיים אורון: רגע.

יהושע בקון: לגבי מודעות.

יהושע בקון: אני כאזרח גם מוטרד מהמודעות האלה של הגז ושל דברים נוספים אבל אני חושב, ואנחנו חושבים, שההבדל בין אנשים פרטיים למדינות הוא גדול והעניין של להפנות את זה לאנשים פרטיים, כולל חברות שמותר להן לעשות מה שהן רוצות בכסף שלהן, בלי ביקורת, כל עוד זה לא חוקי, זאת הסטה מהדיון כאשר עיקר הדיון הוא ההבדל בין מדינות.

דוד רותם: תודה רבה.

חיים אורון: זה מאוד אקדמי מה שאמרת.

חיים אורון: אמות מידה אקדמאיות.

יהושע בקון: לכן אנחנו מכון מחקר.

דוד רותם: עד כאן.

דוד רותם: חיים אורון, עד כאן.

קריאה: מאוד אובייקטיבי.

יהושע בקון: משתדלים.

פפי יקירביץ: אני כאן מטעם ועד ראשי האוניברסיטאות, ור"ה.

פפי יקירביץ: ההתייחסות שלנו לחוק, מה שמטריד אותנו לעומת המצב המשפטי הקיים, יש בחוק הרחבה שלדעתנו יכולה לפגוע במוסדות להשכלה גבוהה.

פפי יקירביץ: בחוק הקיים, לפי חוק העמותות, הדיווח נדרש רק לגבי תרומות.

פפי יקירביץ: בהצעת החוק יש הרחבה לכל תמיכה כספית ואנחנו חוששים שזה בעצם כולל גם מענקי מחקר והאוניברסיטאות בישראל, אני מניחה שכל המוסדות להשכלה גבוהה, מקבלים מענקי מחקר רבים מאוד מגורמים זרים.

פפי יקירביץ: מהאיחוד האירופי מתקבלים כספים רבים.

פפי יקירביץ: אנחנו חוששים שפרסום של תרומות כאלו באופן בולט באינטרנט למשל יכול דווקא לשמש כתחמושת לאותם הגורמים שרוצים להתנגד למענקים האלו שניתנים למוסדות מחקר ולאוניברסיטאות בישראל.

פפי יקירביץ: כיום יש גופים שנותנים את הכספים האלו באופן יותר דיסקרטי ודווקא אין להם עניין שהדברים האלו יפורסמו ברבים.

פפי יקירביץ: זאת ההתייחסות שלנו לחוק.

פפי יקירביץ: אנחנו היינו מבקשים להחריג את המוסדות להשכלה גבוהה מהחוק.

פפי יקירביץ: הבנו שזאת הייתה רוח הדברים בקריאה  הראשונה של החוק ובקשתנו היא להחריג את המוסדות להשכלה גבוהה מתחולת החוק.

חיים אורון: שאלה.

חיים אורון: לפרוטוקול אני אומר שאני אומר את דבריי במרירות כי אם מישהו יקרא אותם פעם, הוא יחשוב שאמרתי אותם ברצינות.

חיים אורון: אני מכיר מחקרים באוניברסיטת באר-שבע שנתרמו על ידי גורמים זרים ועניינם הבדואים בנגב.

חיים אורון: אני רוצה לדעת מה היה האינטרס של אותו גורם לחקור את הבדואים בנגב.

חיים אורון: למה אתם מתייצבים אחרי שידפקו את כל אלה, רק שאתם תצאו נקיים מהעניין?

חיים אורון: תגידו שהחוק הזה הוא לא דמוקרטי.

חיים אורון: אני יודע שאני גורר אותך לפינה שאת לא רוצה להיות בה.

פפי יקירביץ: אתה לא גורר אותי.

חיים אורון: אבל אני רוצה לומר את דעתי.

חיים אורון: אם מי שמתחיל כאן יגיע למחקר באוניברסיטת באר-שבע, אני כבר רואה אותו ואני יודע מי עושה אותו ואני יודע ממי הוא קיבל את הכסף.

חיים אורון: למה שמתם את ההבחנה?

חיים אורון: יוכיחו שתוצאות המחקר הזה פוגעות בשיקולי מדינת ישראל על זכויות בקרקע.

חיים אורון: למה אתם בכלל מוכנים להיכנס לפינה שאתם תהיו בחוץ ולא שכולם יהיו בחוץ ואותם כללים שחלים עליהם, יחולו גם עליכם?

חיים אורון: ולא תצילו את עצמכם ותשאירו את כולם בחוץ, כי יש מחקרים שהם יפרשו אותם כפוליטיים.

קריאה: כבר עשו את זה.

חיים אורון: הם יפרשו אותם ככאלה, אחד אחרי השני, והשלב הבא יהיה שיגידו: תסלחו לי, אתם קיבלתם מחקר – אני בכוונה אומר הבדואים כי אני יודע במדויק על מה אני מדבר – אל תקבלו מענק מחקר על הבדואים מחוץ לארץ כי זאת התערבות בוויכוח הישראלי.

חיים אורון: תעצרו את זה כאן.

חיים אורון: אל תתנו לזה להתחיל כי זה יתחיל כאן ויגיע אחר כך למה רופא בסורוקה בודק סוכרת כי יש סוכרת יותר אצל הבדואים ולא בודק מחלה אחרת.

חיים אורון: לשם זה יגיע.

אורי אורבך: ג'ומס, אתה יוצא מהנחה שהאוניברסיטאות הן חלק מהמדינה.

דוד רותם: תודה רבה.

פפי יקירביץ: קודם כל, החוק הקיים, אנחנו עשינו השוואה בין הוראות החוק הקיים לבין החוק המוצע והחובה לדווח על תרומות כספיות קיימת היום בחוק העמותות.

קריאה: נכון.

קריאה: לכן החוק מיותר.

פפי יקירביץ: והיא קיימת למעשה באותה לשון כפי שמופיעה כיום.

פפי יקירביץ: ההרחבה מבחינתנו, מה שאנחנו מתייחסים כעת והאינטרס שאנחנו מייצגים כאן, את ור"ה ואת האוניברסיטאות, והאינטרס שלנו בשלב זה הוא להגן על התורמים ולהגן על מענקי המחקר שלנו.

פפי יקירביץ: זה האינטרס שלנו.

פפי יקירביץ: מה שדובר כאן, על החשיפה של תרומות, הדבר הזה כבר קיים ממילא בחוק.

פפי יקירביץ: הדבר הזה כבר קיים.

פפי יקירביץ: אני לא שמעתי כאן התנגדות להגדרה של התרומה.

פפי יקירביץ: המצב המשפטי הקיים כבר מחייב את אותם המוסדות.

חיים אורון: לדעתכם צריך לשנות אותו?

פפי יקירביץ: לא.

דוד רותם: בתור מה אתה שואל אותה  אם הם חושבים שצריך לשנות?

חיים אורון: אני שואל אם העמדה של האוניברסיטאות שצריך לשנות את החוק הקיים.

דוד רותם: אני לא מבין.

דוד רותם: האוניברסיטאות הן גוף שנותן ייעוץ משפטי?

פפי יקירביץ: רוב האוניברסיטאות הן גם עמותות.

חיים אורון: אתה מבין בדיוק מה אני שואל.

דוד רותם: אני יודע בדיוק מה אתה שואל ואני אענה לך.

חיים אורון: אגב, אני שואל שאלה שאתה תמכת בה.

חיים אורון: אתה אמרת שאתה תהיה בעד קריטריון אחיד לפרוטוקול על כל התרומות מחוץ לארץ.

דוד רותם: אני עדיין חושב כך.

חיים אורון: לכן השאלה שלי מאוד לעניין.

פפי יקירביץ: חשיפת תורמים פרטיים, אם הדבר יגיע לזה, זאת תהיה מכת מוות לגיוס הכספים של המוסדות להשכלה גבוהה.

ניצן הורוביץ: גם בתי חולים ומוסדות תרבות.

פפי יקירביץ: אני מייצגת כאן את ור"ה.

שלמה מולה: גם המוסדות הלאומיים והסוכנות.

אורית זוארץ: שאלה לי אליך.

אורית זוארץ: אחת הטענות שעלתה כאן, לדעתי בוועדת החינוך של הכנסת עת זבולון אורלב היה היושב ראש, במעמד שר החינוך, הייתה שהתרומות גם מוטות ובעצם יש איזושהי קביעה של אג'נדה במתן התרומות לאוניברסיטאות.

אורית זוארץ: אני אשמח לשמוע התייחסותך לנושא.

דוד רותם: רק רגע.

דוד רותם: איך זה מתקשר לחוק?

אורית זוארץ: התורם שתורם את הכספים לאוניברסיטה, גם קובע מה תחקרו.

פפי יקירביץ: יש לנו תרומות למשל לעולים מאתיופיה.

פפי יקירביץ: אנחנו מכבדים את דעתם ורצונם של התורמים ורוב התורמים, מה לעשות, יש להם דעה מגובשת לגבי מה שהם רוצים לעשות עם הכסף.

פפי יקירביץ: אחד רוצה לתרום לחקר הסרטן, השני רוצה לתרום לעולים חדשים והשלישי רוצה לתרום לחקר המזרח התיכון.

פפי יקירביץ: נכון מאוד.

פפי יקירביץ: יש אג'נדה ברורה לתורמים ואנחנו מכבדים את האג'נדה הזאת שלהם.

פפי יקירביץ: אנחנו מכבדים את רצונם של התורמים.

פפי יקירביץ: ודאי.

אורית זוארץ: זה צריך להיות שקוף.

פפי יקירביץ: זה שקוף.

עדי ארבל: אני מהמכון לאסטרטגיה ציונית.

עדי ארבל: נושא ראשון שיש להבהיר כאן בדיון.

עדי ארבל: החוק הזה, מטרתו להאיר את הנושא של תרומות מדינות לארגונים שבמהותם הם פוליטיים.

עדי ארבל: הנושא של החוק הזה ושל התרומות במקרה הזה בא להבהיר את הנושא של לגיטימיות של תורת מדינה לארגון פוליטי.

עדי ארבל: כל עוד הנושא שקוף והנושא ברור וזה מטרתו של החוק, להראות את זה, זה לא נגד הארגונים וזה לא נגד תרומות פרטיות לארגונים משמאל או מימין.

עדי ארבל: את הנושאים האלה יש להבהיר ויש לדעת, ואני תכף אמחיש את זה  בכמה דוגמאות.

עדי ארבל: החוק הזה הוא גם אינו מיותר מכיוון שהחוק של רשם העמותות מתייחס לעמותות בלבד והחוק הזה מדבר גם על חברות לתועלת הציבור וגם על ארגונים שמעמדם – ואת זה צריך להכניס כתיקון – לא בדיוק מוסדר.

עדי ארבל: חשיבות נוספת של החוק הוא נושא הדיווח המיידי שכרגע, לפי הנוסח הנוכחי, מדובר על רבעון.

עדי ארבל: אם ייכנסו כאן לניסוח, נדבר על כך שעדיף יותר מיידי ואני גם אסביר מדוע.

עדי ארבל: אני אביא ארבע דוגמאות לנושא של פרסומים ולמה חשיבות הפרסום היא חשובה.

עדי ארבל: דוגמה ראשונה, נושא של שדלנות.

עדי ארבל: אם מגיע לחבר כנסת מישהו מאחד הארגונים, אנחנו היינו רוצים שחבר הכנסת ידע שהאג'נדה של אותו אדם מגיעה במימון של מדינה זרה, ואני אתן דוגמה.

עדי ארבל: חוק האזרחות.

עדי ארבל: הנושא של פעילות חוק האזרחות ממומן על ידי לדוגמה ממשלת שוויץ וגם העתירה לבג"ץ שנעשתה בנדון למעשה בפועל מומנה על ידי ממשלת שוויץ.

עדי ארבל: אלה דברים שאנחנו רוצים לדעת בזמן אמת, שמדינה אחרת מתערבת.

ניצן הורוביץ: אתה יודע כמה פעולות ממשלת ישראל עושה בשוויץ?

ניצן הורוביץ: אתה רוצה להיכנס למקום הזה?

ניצן הורוביץ: אתה יודע איך ממשלת ישראל תומכת בפעילות של ארגונים יהודיים בשוויץ?

ניצן הורוביץ: אתה רוצה באמת להעלות את העניין הזה?

ניצן הורוביץ: זה האינטרס שלך?

ניצן הורוביץ: אסטרטגיה ציונית?

ניצן הורוביץ: עלק.

חיים אורון: ניצן, מה זה איכפת לו בכלל?

חיים אורון: זה בכלל לא מעניין אותו.

חיים אורון: הוא לא מסתכל כרגע.

חיים אורון: הופעת בשומר הצעיר בשוויץ בשבת, נכון?

חיים אורון: זה ארגון ציוני חתרני.

חיים אורון: דע לך.

חיים אורון: הוא הופיע בציריך בשבת האחרונה  לפני ארגון ציוני חתרני בשוויץ והוא דיבר על קץ הסכסוך.

חיים אורון: בכספי מדינת ישראל בשוויץ.

דוד רותם: זה באמת חמור מאוד.

חיים אורון: אתה יודע מה הוא עשה?

דוד רותם: מה זה אתה מופיע בשבת?

חיים אורון: במוצאי שבת בבוקר.

דוד רותם: ניצן, זאת פעם אחרונה שאתה מופיע בשבת.

עדי ארבל: השומר הצעיר הוא ארגון עתיר זכויות.

עדי ארבל: אני אתן לנושא נוסף.

עדי ארבל: גוש שלום מפרסם כל יום שישי מודעה בעיתון "הארץ", ולפעמים נוסח המודעה אומר: גוש שלום קורא לאיחוד האירופי להפעיל סנקציות על ישראל.

עדי ארבל: גוש שלום קורא לאובמה ללחוץ על ישראל.

עדי ארבל: גוש שלום מנסה לצייר את עצמו כארגון ישראלי.

עדי ארבל: הבעיה היא שמדובר על ארגון של שני אנשים שאת רוב מימונו מקבל מממשלת הולנד.

חיים אורון: שני אנשים עושים משהו.

חיים אורון: מה מפריע לך?

עדי ארבל: זה מצג שווא.

חיים אורון: בפני מי מצג שווא?

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: משה קופל, בבקשה.

משה קופל: כמה הערות טכניות בלבד.

אורית זוארץ: סליחה, מאיפה אתה?

משה קופל: אני פרופסור משה קופל מאוניברסיטת בר-אילן.

משה קופל: אינני מייצג כאן את האוניברסיטה אלא את עצמי.

דוד רותם: אין לו מכון.

משה קופל: כמה הערות טכניות.

משה קופל: עיקר החידוש בחוק הזה הוא הדוח הרבעוני במקום דוח שנתי.

שלמה מולה: אתה מופיע כאן כאדם פרטי?

דוד רותם: כן.

דוד רותם: הוא אמר את זה במפורש.

משה קופל: כן.

משה קופל: אינני מייצג את האוניברסיטה.

שלמה מולה: סתם לדעת, למה זה עניין אותך?

דוד רותם: שלמה, אחרי הישיבה תדבר אתו והוא יספר לך למה זה מעניין אותו.

משה קופל: אני חושב שאולי בטעות הסנקציות של חוק העמותות בחלקן אינן חלות  על החוק הזה וצריך פשוט תיקון טכני בשני עניינים.

משה קופל: קודם כל, ההפניה בסעיף 9, יש הפניה לסעיף 64(א) לחוק העמותות, שם יש סנקציה אבל הסנקציות הן גם ב-64 וגם ב-64(א), ולכן אני מציע שבסעיף 64 בחוק העמותות, הסעיף מתייחס לדיווח כוזב על פי חוק זה, צריך לתקן ולכתוב דיווח כוזב על פי חוק זה או על פי חוק חובת גילוי, דהיינו החוק המוצע היום.

משה קופל: דבר שני, לגבי דוח אפס.

משה קופל: דוח שנתי מחייב דוח אפס גם, אבל בדוח הרבעוני אין דוח אפס מכיוון שאין לנו עניין להטיל עומס רב על המערכת וגם לא על העמותות עצמן.

משה קופל: לא כדאי לחייב דוח אפס אבל כן כדאי להוסיף שאי הגשת דוח רבעוני תיחשב כהגשת דוח אפס.

חיים אורון: מה זה דוח אפס?

משה קופל: שלא נתקבלה תמיכה.

חנא סוייד: כשלא מתקבלת תמיכה, גם אז צריך להגיש דוח?

משה קופל: לא. זה בדיוק מה שאני רוצה לומר.

משה קופל: צריך לכתוב בחוק הזה.

חנא סוייד: זאת כבר בדיחה מה שאתם עושים.

משה קופל: אני מסכים.

משה קופל: אני רוצה להקל.

חיים אורון: הקלה, אלה בדיחות, והחמרה, זה ברצינות.

משה קופל: אי הגשת דוח רבעוני תיחשב כהגשת דוח אפס.

דוד רותם: מזכ"ל הסוכנות, ג'ו שוורץ.

ג'ו שוורץ: אני מזכ"ל הסוכנות היהודית ואני כאן בשם המוסדות הלאומיים של מדינת ישראל, ההסתדרות הציונית, הסוכנות וקרן היסוד.

ג'ו שוורץ: אנחנו מבקשים להחריג את המוסדות הלאומיים מהחוק הזה.

זאב אלקין: אבל הוא לא חל עליכם.

זאב אלקין: אני לא מכיר מוסד לאומי, בדקנו את זה משפטית, שנכנס להגדרה עמותה או חלץ.

זאב אלקין: בדקנו את זה.

שלמה מולה: זה מראה כמה אתה לא מכיר את הסוכנות היהודית.

שלמה מולה: אני אומר לך שלסוכנות היהודית יש עשרות עמותות ואתה מכניס אותן.

זאב אלקין: זה משהו אחר.

שלמה מולה: תדע מה שאתה אומר.

ג'ו שוורץ: אני אתייחס למה ששלמה אומר.

שלמה מולה: עדיף שלא.

ג'ו שוורץ: אנחנו מבקשים להחריג מהחוק גם את כל חברות הבת והעמותות והגופים הקשורים למוסדות הלאומיים.

ג'ו שוורץ: אנחנו פועלים בארץ במסגרות רבות, כדוגמה החוויה הישראלית שמפעילה כאן עשרות אלפי בני נוער שמגיעים לארץ, תוכנית מסע שהיא חברה סוכנותית בפרויקט משותף לממשלה ולסוכנות, אנחנו מדברים על מפעל של יותר מ-200 מגביות בכל העולם שיהודים וגופים תורמים, ואנחנו חושבים שהכללת המוסדות הלאומיים בחוק הזה יכולה לסכן מפעל שמביא למדינת ישראל מאות מיליוני דולרים בשנה.

ג'ו שוורץ: צריך להזכיר שכל הפעילות של הסוכנות והמוסדות הלאומיים מתואמת עם ממשלת ישראל והתיאומים השונים שאנחנו מבצעים ביחד עם הממשלה.

זאב אלקין: יש לכם הצעה משפטית איך לעשות את זה?

דוד רותם: רגע, חיים אורון ביקש לפניך.

חיים אורון: מנכ"ל הסוכנות, אני יודע על חברות בנות למשל של קרן קיימת, ואני אומר גם את השם, למשל הימנותא, שפועלת באופן פוליטי לחלוטין מעבר לקו הירוק, בירושלים, וזאת פעולה פוליטית לכל דבר ועניין.

ג'ו שוורץ: אני לא מייצג את קרן קיימת.

חיים אורון: אני יודע.

חיים אורון: אני יודע שאתה לא מייצג, אבל ייצגת את כל הגופים.

ג'ו שוורץ: לא. אמרתי בפירוש שאני מדבר בשם קרן היסוד, ההסתדרות הציונית והסוכנות.

ג'ו שוורץ: אני לא מדבר בשם קרן קיימת.

חיים אורון: על פי השקפתכם, אני חוזר לאותה שאלה כל הזמן, פעולות כאלה, גם כאשר הן באות מאנשים פרטיים, צריכות להיות – על פי אותו עיקרון שבנית כאן עכשיו, כאן זאת הכנסת – כולן חשופות לציבור או גם הן צריכות להיות תחת חיסוי של ביטחון המדינה וטובת ואני לא יודע מה?

חיים אורון: מה השוני ביניהן לבין מה שכאן מונח על השולחן?

ג'ו שוורץ: קודם כל, אני רוצה להדגיש שאני לא מייצג את קרן קיימת אלא אני מייצג את שלוש מתוך ארבעת המוסדות הלאומיים.

ג'ו שוורץ: אני כאן בשם, כפי שאמרתי בהתחלה, קרן היסוד, הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית.

שלמה מולה: למשל, החטיבה להתיישבות בהסתדרות הציונות העולמית.

ג'ו שוורץ: למשל.

ג'ו שוורץ: לא בשם קרן קיימת.

ג'ו שוורץ: אני לא יכול לדבר בשמם ולא נשלחתי מטעמם.

ג'ו שוורץ: במאות המגביות שפועלות דרך הפדרציות בצפון אמריקה ודרך קרן היסוד ביתר העולם, יש מסורת מאוד מאוד ותיקה של תרומות עלומות שם, של אנשים שמבקשים להישאר אנונימיים.

חיים אורון: אני בעד, אבל למה אתה מפר את זה כאן?

חיים אורון: אני מאוד בעד האנונימיות.

חיים אורון: שלא תהיה כאן שום אי הבנה.

חיים אורון: אני חושב שהמתן בסתר הוא חלק מהתרבות היהודית שאני חלק ממנה אבל כאן מנסים לבוא ולומר שיש מי שלגביו זה לא חל.

חיים אורון: אם זה לא חל, פתוח לכולם.

חיים אורון: אל תעשו לכם נורמות יהודיות מיוחדות.

חיים אורון: מתן בסתר, אני מברך וחושב שזאת מסורת יהודית יוצאת מן הכלל.

חיים אורון: אין ויכוח כאן שהכל גלוי, אבל כאן אומרים לא, הכל גלוי רק בכיוון מסוים.

חיים אורון: אז אותה נורמה לגבי כולם.

חיים אורון: פשוט לגמרי.

חיים אורון: נורא פשוט.

חיים אורון: מה שלא טוב כאן, לא טוב פה.

חיים אורון: סוכנות יהודית, בתי חולים, אוניברסיטאות, כולם, כולם ישלמו את המחיר.

חיים אורון: אני לא מסתיר את דעתי.

חיים אורון: כולם ישלמו את המחיר כי יש סכנה לעם ישראל, חתרנים מכרסמים ביסודות, ולכן אין ברירה אלא צריך שהכל יהיה גלוי.

חיים אורון: במחקר על בדואים, במחקר על סרטן, במחקר בהימנותא, ביערות בנגב וכולי.

זאב אלקין: תגיד את השמות האמיתיים.

חיים אורון: כולם.

שלמה מולה: עטרת כוהנים.

קריאה: אם יש כאן הצבעה כזאת, אני בעד.

קריאה: נחקור את כולם.

מיכאל בן-ארי: מה יש לעטרת כוהנים להסתיר?

שלמה מולה: אין בעיה.

שלמה מולה: זה בסדר.

מיכאל בן-ארי: אני נגד סלקציה.

אורית זוארץ: אני רוצה להסב את תשומת לבה של הוועדה, של היושב ראש והאורחים המכובדים שמדינת ישראל עוסקת בסיוע בין לאומי ומשקיעה במדינות עולם שלישי כבר מ-1952, כאשר בחלק מהמדינות יש לנו יחסים דיפלומטיים ובחלק מהמדינות יש לנו קשרים, ואני חושבת שהצעת החוק הזו מסוכנת והיא עלולה לפגוע באינטרסים האמיתיים של מדינת ישראל שמשקיעה כספים דרך ארגונים ודרך עמותות במדינות בעולם.

חיים אורון: אבל אף פעם זה עם  מימד פוליטי.

חיים אורון: זה לגמרי ניטראלי.

חיים אורון: בגאנה, בגיניאה, בכל הארצות הללו, הכל היה רק ניטראלי.

אורית זוארץ: אנחנו ערים לתהליכים באפריקה.

דוד רותם: שידווחו.

דוד רותם: שהגופים המקבלים ידווחו.

דוד רותם: אין לי בעיה.

אורית זוארץ: צריך להיות ערים למה שקורה באפריקה ובדרום אמריקה ולהיות מאוד מאוד זהירים בהחלטות שאנחנו מקבלים בבית הזה כי זה ישפיע במישרין על ההתייחסות למדינת ישראל בקרב מדינות העולם.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: חבר כנסת מולה, רצית משהו?

שלמה מולה: אני רוצה להבהיר פעם נוספת את עמדתי.

שלמה מולה: הסוכנות היהודית מקבלת כסף גם מממשלות זרות.

שלמה מולה: אני רוצה שזה יובהר בצורה ברירה.

שלמה מולה: היא לא מקבלת תרומות רק מאנשים פרטיים בלבד.

שלמה מולה: זאת אומרת, אתם כאן עושים סלט ואיפה ואיפה.

שלמה מולה: אני אתן את הדוגמה הבולטת ביותר.

שלמה מולה: הסוכנות היהודית כמעט במשך דורי דורות מקבלת למשל במסגרת מענק אמריקאי כשמונים מיליון דולר – היום פחות – והכסף הזה מגיע לסוכנות היהודית ולהסתדרות הציונית העולמית.

שלמה מולה: אז מה?

שלמה מולה: כאן אתה לא יכול לבוא ולומר לסוכנות שמאמריקה היא יכולה לקבל אבל מגופים אחרים היא לא יכולה לקבל.

שלמה מולה: אתם בחוק הזה עושים סלט אחד גדול.

שלמה מולה: זאת הייתה רק הבהרה.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: אני רוצה להתחיל לקרוא את החוק.

חנא סוייד: לא זה מה שהבטחת.

דוד רותם: אני אתן כל אחד לדבר.

דוד רותם: הרי כל אחד מכם ינמק את ההסתייגויות ויוכל לדבר כמה שהוא רוצה.

דוד רותם: רק שתדעו לכם שאני מצביע.

חנא סוייד: בסדר.

דוד רותם: חבר הכנסת סוייד, בבקשה.

דוד רותם: הבטחתי, אז בבקשה.

דוד רותם: אתה מוכן לוותר לחבר הכנסת חנין?

חנא סוייד: הוא ידבר אחרי.

דוד רותם: חבר הכנסת שנלר הוא אחד המציעים בחוק הזה.

שלמה מולה: אנחנו מפלגה פלורליסטית.

אורית זוארץ: יש דמוקרטיה בקדימה, בניגוד לתנועות אחרות שעל פיו יישק דבר.

דוד רותם: כן, טוב מאוד.

דוד רותם: נכון.

דוד רותם: אצלכם פשוט אין מי שעל פי יישק משהו.

אורית זוארץ: על פיה.

אורית זוארץ: נכון, אתה צודק, על פיה יישק דבר.

דוד רותם: לא, אל תתחילי עם הטרדות.

דוד רותם: יישק, זה כבר מסוכן.

חנא סוייד: אדוני היושב ראש, היום אחרי ששמעתי את ההתייחסות של מספר ארגונים שכל כך שמחים ומובילים בצורה זו או אחרת את הצעת החוק, התחזקה אצלי העמדה – שחלקית הבעתי אותה בפעם שעברה – שהצעת חוק זו מתחברת לאווירה כוללת, אווירה מקרתיסטית שכוונתה לרדת על ארגונים דמוקרטיים, ארגוני חברה אזרחית, על אוניברסיטאות, על מוסדות השכלה גבוהה, על שופטים בהמשך, על כלי תקשורת, על הכל, על כל מה שמדבר, על כל מה שחופשי, על כל מה שדמוקרטי.

חנא סוייד: הצעת החוק הזאת, אדוני היושב ראש, איננה מוסיפה למינהל התקין.

חנא סוייד: היא לא מתכוונת להוסיף ולהגביר את המינהל התקין ואת השקיפות.

חנא סוייד: הרי נאמר כאן על ידי מומחים – ואני לא מומחה גדול במשפט – שאת השקיפות המתבקשת, השקיפות שאנחנו רוצים ושכאילו מייחלים לה, היא כבר קיימת בחוקים הקיימים.

חנא סוייד: בוא נאמר שלא אתה מומחה המשפט היחידי בארץ אלא יש עוד אנשים אחרים.

דוד רותם: זה נכון.

חנא סוייד: שאני קשוב להם.

דוד רותם: הם פחות מומחים ממני.

חנא סוייד: לא בדיוק.

חנא סוייד: לא כך התרשמתי.

חנא סוייד: תראה, אני גם מכבד את הידיעה המשפטית שלך, אני מכבד את הדעות המשפטיות האחרות, ואני אומר שנאמר כאן שכאילו  העניין של השקיפות כבר קיים בחוקים אחרים.

חנא סוייד: הכוונה של החוק הזה היא סימון, הפחדה ורדיפה.

חנא סוייד: הכוונה של הצעת החוק הזאת היא גרירה  של הדיון מדיון משפטי לרחוב, להפחדה, לכוח, לאיומים.

חנא סוייד: אני רוצה לומר לך אדוני היושב ראש שהשיח הזה בארצות הברית ובכלל כל התנועות האלו שעלו כאן כמכונים, הם חלק ממה שנקרא דבד פרוג'קט שעובד באוניברסיטת שיקאגו בארצות הברית וזאת לא המצאה ישראלית.

חנא סוייד: אנחנו יודעים מי מעורר ומי שופך את הכסף, אבל אני רוצה לומר לך אדוני היושב ראש שזה כבר גרר בארצות הברית ניסיון התנקשות בגבריאל גיפורד, חברת הקונגרס שם.

חנא סוייד: בסופו של דבר, זאת הכוונה כאן.

חנא סוייד: הכוונה כאן היא לעשות הסתה והיא להביא לכך שאנשים כאן יירצחו ברחובות כתוצאה מהפעילות שלהם.

דוד רותם: תודה.

חנא סוייד: אני עוד לא סיימתי.

דוד רותם: לא, אתה לא סיימת, אני יודע, אבל אין לך עכשיו שעתיים.

חנא סוייד: אני אומר לך אדוני היושב ראש שאני כבר רוצה להזהיר מהמדרון החלקלק והמסוכן.

חנא סוייד: זה לא חלקלק שזה נעים, אלא זה מדרון חלקלק ומסוכן ובסופו של דבר זה יביא לאנשים ברחוב, וזו הכוונה כאשר רוצים שבכל רחוב ובכל מודעה ייאמר מי מימן ומי אחראי וזה יעורר כוחות שחורים שינסו בסופו של דבר להתנקש, לרצוח ולהרוג.

חנא סוייד: זה דבר מסוכן מאוד לחברה הישראלית.

חנא סוייד: אני רוצה להוסיף עוד הערה אחת אדוני היושב ראש.

חנא סוייד: אומרים כאן, לפחות חלק מחבריי, שאם מבקשים משהו מהחברה האזרחית, בוא נגיד משוחרי הדמוקרטיה או השמאל, צריך אותו דב ר לבקש מהימין.

חנא סוייד: אני רוצה להזכיר לחבריי שחופש הביטוי הוא דבר שהוא לגיטימי, גם לימין וגם לשמאל, ואני לא רוצה שנשים את עצמנו ברובריקה הצרה הזו שאם יש משהו שמגביל את החופש הדמוקרטי, אז לגיטימי אם אתה מגביל אותי כשמאל, תגביל גם את הימין.

חנא סוייד: אני לא מקבל את ההיגיון הזה.

חנא סוייד: אני כן מקבל את ההיגיון שבסופו של דבר אם רוצים להגביל ארגון לקבל תמיכה ממדינה, בוודאי צריך להגביל ארגונים ששמותיהם הוזכרו כאן, שפועלים בהתנחלויות ובהפקעת קרקעות.

חנא סוייד: בוודאי צריך להגביל אותם בקבלם כספים מפרטים ולא מישויות זרות.

חנא סוייד: רציתי להבהיר שאנחנו קוראים לחופש פעולה, לשוק דעות חופשי, גם לשמאל וגם לימין בארץ.

חנא סוייד: לכן אני אומר שאנחנו צריכים להיזהר בהעלאת הטענה הזאת.

חנא סוייד: תודה.

דוד רותם: תודה.

דב חנין: הערות מקדמיות.

דוד רותם: מעבר למה שאמרת?

דב חנין: מעבר למה שאמרתי.

דב חנין: תודה רבה אדוני היושב ראש.

דב חנין: כמו שהבטחתי לך, אני לא אחזור על הדברים שאמרתי בדיון הקודם.

דב חנין: אני רוצה לסכם את התנגדותי להצעת החוק הזאת ברמה העקרונית, לפני שאנחנו נכנסים לפרטים, בשאלה ממה אתם מפחדים.

דב חנין: ממה אתם מפחדים.

מיכאל בן-ארי: ממה אתם מפחדים?

דב חנין: אנחנו לא מפחדים בכלל.

מיכאל בן-ארי: אתם מפחדים.

דב חנין: לא. ממש לא מפחדים.

דב חנין: אתם מפחדים מארגוני חברה אזרחית שכנראה עושים פעילויות ומשפיעים על דעת הקהל.

דב חנין: מזה אתם מפחדים.

דוד רותם: חבר הכנסת בן-ארי, אני קורא לך לסדר פעם ראשונה.

אורית זוארץ: הוא אמר שהוא הולך בשוק הכבוש.

מיכאל בן-ארי: גם ארץ ישראל היא שלנו.

מיכאל בן-ארי: גם יפו, תשאלי את דב חנין, כבושה.

דוד רותם: חבר הכנסת בן-ארי, אני קורא לך לסדר פעם שנייה.

דוד רותם: חברת הכנסת זוארץ, אני קורא לך לסדר פעם שנייה.

דוד רותם: שניכם בפעם השנייה.

שלמה מולה: כל מה שהיא  אמרה לו ---

דוד רותם: אתה תהיה בפעם השלישית בעוד שנייה.

דב חנין: תודה רבה אדוני היושב ראש.

דב חנין: הצעת החוק הזאת היא סימן של חולשה שלכם, חוסר ביטחון שלכם בעמדתו של הציבור, בעמדותיהם של אנשים.

דב חנין: הדבר הזה, אגב, מאפיין סוג מאוד מסוים של משטרים.

דב חנין: סוג מאוד מסוים של משטרים בהם ארגוני החברה האזרחית מוגבלים, נרדפים ונחסמים.

דב חנין: זאת לא המצאה ישראלית אלא זה קיים בכל מיני מקומות אחרים בעולם וזה תמיד ביטוי של חוסר ביטחון עצמי, אדוני.

דב חנין: הצעת החוק הזאת היא הצעת חוק לא נכונה.

דב חנין: היא לא נכונה מכיוון שהיא לא מתמקדת בבעיות האמיתיות של השקיפות.

דב חנין: יש בעיות של שקיפות.

דב חנין: קמפיין הגז, זאת בעיה של שקיפות ושם אנחנו לא יודעים מי עמד מאחורי הקמפיין הזה שזרקו עליו מיליונים.

דוד רותם: תציע הצעת חוק.

דב חנין: יש בעיות של שקיפות בעמותות כמו אלעד ועטרת כוהנים שאני מנסה לחפש מי הם התורמים שלהם והמדינה נותנת להם פטור מלגלות את המקורות שלהם.

דב חנין: שם נמצאות בעיות השקיפות.

דב חנין: בואו נתמודד עם בעיות השקיפות האמיתיות האלה.

דב חנין: לכן הצעת החוק הזאת היא הצעת חוק לא נכונה.

דב חנין: היא לא מתמודדת עם בעיית השקיפות היכן שצריך אלא היא מתמקדת בבעיית השקיפות מול יריבים פוליטיים.

דב חנין: מכאן אני מגיע לאמירה השנייה.

דוד רותם: אלעד ועטרת כוהנים הם לא יריבים פוליטיים.

דוד רותם: דב חנין, תהיה הגון עד הסוף.

דב חנין: אני הגון עד הסוף.

דוד רותם: תהיה הגון עד הסוף.

דב חנין: אני הגון עד הסוף.

דב חנין: אני מציע אדוני היושב ראש בדיוק את אותם סטנדרטים על ארגוני שמאל וארגוני ימין.

דוד רותם: אין בעיה.

דב חנין: שקיפות מלאה ומוחלטת.

דוד רותם: כל מי שיקבל ממדינה זרה.

דב חנין: לא אדוני, מכל גורם.

דוד רותם: מדינה זרה.

אורית זוארץ: לא. מכל גורם.

דוד רותם: אתם שכנעתם אותי שכל הרצון שלכם הוא להילחם בעמותה מסוימת.

שלמה מולה: לא.

דוד רותם: כן.

שלמה מולה: לא.

דוד רותם: כן.

דוד רותם: במפורש כן.

שלמה מולה: לא. ממש לא.

דוד רותם: יש כאלה כאן שמזכירים את השם של העמותות.

דב חנין: אדוני היושב ראש, אמרתי שהצעת החוק הזאת היא לא נכונה מבחינה משפטית והיא לא צודקת מבחינה עניינית.

דב חנין: אני מגיע לנימוק השלישי.

דב חנין: הצעת החוק הזאת היא מוזרה ואבסורדית כי מדינת ישראל היא אחת המדינות שיותר מכל מדינה אחרת בעולם מממנת ארגונים ופעילויות מחוץ למדינת ישראל.

דב חנין: אם אתם רוצים, אני יכול לתת לכם רשימה ארוכה.

דב חנין: הסטנדרטים  שאתם מייצרים כאן היום הם סטנדרטים שיפגעו בפעילויות של מדינת ישראל מול ארגונים יהודיים וציוניים בכל רחבי העולם.

דב חנין: אלה הסטנדרטים שאתם רוצים, אלה הסטנדרטים שאתם מקדמים.

דב חנין: נימוק אחרון שבו אני רוצה לסיים את דבריי.

דב חנין: רבותיי חברי הכנסת מהימין, צר  לי לומר לכם, מה שאתם מציעים הוא גם לא אפקטיבי.

דב חנין: תראו את הדוגמה.

דב חנין: הדוגמה הקלאסית, שכנתנו מדרום, מצרים.

דב חנין: איזה הגבלות מובאראק שם על החברה האזרחית שם ולאן הוא הגיע.

דב חנין: לכן חברות וחברים, חברה אזרחית זה לא משהו שאפשר לסתום לו את הפה, זה לא משהו שאפשר לחסל אותו ולא משהו שאפשר להעלים אותו אלא זה חלק מהמציאות של המאה ה-21.

דב חנין: מי שרוצה ללכת בדרכו של מובאראק , אני חושב שהדרך הזאת לא מתאימה למדינת ישראל, לא ראויה למדינת ישראל ובוודאי גם לא תביא לתוצאות  כפי שאת מובאראק היא לא הביאה לתוצאות.

דב חנין: אדוני היושב ראש, קודמי חבר הכנסת סוייד דיבר על מדרון חלקלק שאנחנו נמצאים בו לצערי בהצעת החוק הזאת, כמו בהצעות אחרות שאתם מקדמים עכשיו.

דב חנין: אתם מעבירים אותנו מהמדרון החלקלק  למקום לא דמוקרטי, פשוט לצניחה חופשית.

דב חנין: תודה רבה.

דוד רותם: אני רוצה להתחיל לקרוא את החוק.

חיים אורון: שאלה לסדר.

חיים אורון: האם אנחנו עובדים לפי הצעת החוק המקורית של אלקין?

דוד רותם: אנחנו עובדים לפי הצעת החוק שעברה את הקריאה הראשונה.

דוד רותם: חיים אורון:     	האם אמירתו של היושב ראש ---

דוד רותם: התחייבותו של היושב ראש שהחוק לא יבוא אלא אם כן הוא יחול גם על זה, שונתה בגלל שאני הבנתי למה מכוונים חלק מהחברים, לארגונים ספציפיים.

חיים אורון: אני כנראה אמות תמים כי אני חשבתי שאמירתך היא אמירה.

חיים אורון: כל אחד מתנהג על פי כבודו האישי.

חיים אורון: אני קיבלתי את אמירתך בכל הרצינות.

דוד רותם: התכוונתי בכל הרצינות עד אותו רגע שהתחילו לדבר כאן על עמותות ספציפיות.

חיים אורון: אני רוצה לומר דבר נוסף לפרוטוקול ולא באירוניה.

חיים אורון: מדובר כאן בדיל פוליטי בין ישראל ביתנו לבין הליכוד.

חיים אורון: ב-12 בוועדה אחרת יאשרו שתי ועדות חקירה שהתנאי שלכם לקבל אותן הייתה קבלת החוק של אלקין כפשוטו.

חיים אורון: זה תחת העיניים של משרד המשפטים, תחת הכנסת, וזה מה שקורה כאן.

חיים אורון: שני חברי כנסת קיבלו ועדות חקירה, שניים.

חיים אורון: אגב, למה שניים?

חיים אורון: תנו עשרים.

חיים אורון: אני אתן לכם עוד כמה נושאים לחקור ושכל אחד יחקור.

דב חנין: אל תציע כי זה עוד יתקבל.

דב חנין: חיים אורון:     	בסדר.

דב חנין: כל אחד יחקור – ואת זה אני לא אומר באירוניה – ותמורת זה אתה חזרת מהבטחתך לפרוטוקול שאיחדה כאן חלק מהאנשים שהתנגדו לחוק ואמרו שאם זה חל על כולם, מבחינתי לא צריך לשנות שום דבר, יחול על כולם.

דב חנין: חזרת להצעה הזאת באופן מביש ועכשיו הכנסת תחוקק חוק שברור לחלוטין גם על פי השקפתך שהחוק הזה מכוון רק לכתובת אחת במדינת ישראל.

דוד רותם: לא. החוק הזה לא יהיה מכוון לעמותות ספציפיות שכולכם נקבתם בשמות שלהם כי זה מה שמעניין אתכם.

חיים אורון: תסלח לי, אני אומר בעברית פשוטה.

דוד רותם: אני שומע את כל חבריך.

דוד רותם: אתה לא היחיד כאן.

חיים אורון: אני אומר לאנשי האוניברסיטאות ולסוכנות היהודית, אני התכוונתי לכל שקל.

חיים אורון: אלה שכאן מסתתרים מאחורי נורמות חצויות  שיגיעו אליכם מהר מאוד, ואתם לא יודעים כמה מהר, וזה כבר הגיע אליכם.

חיים אורון: קיימנו כאן דיון על החופש האקדמי, אז דיברו אתכם על זה.

חיים אורון: אז נתנו לכם גב, אבל עכשיו אתם באים לכנסת – וסליחה שאני אומר את זה לך כי את לא מייצגת את כולם – בפחדנות ואת יכולה להעביר את זה לכל הנשיאים.

חיים אורון: בפחדנות.

חיים אורון: נותנים יד לחוק שכרגע לא פוגע בכם, כי יסדרו לכם יוצא מן הכלל.

חיים אורון: השלב הבא כשיגלו את המחקר  שכאן בעיני מישהו הוא לא ימצא חן, יבואו ויאמרו: סליחה, אני רוצה לדעת מי מימן את המחקר המסוים הזה על זכות השיבה או על הבדואים.

דוד רותם: חיים אורון, למה אתה בא אליכם בטענות?

דוד רותם: הם לא מצביעים כאן.

חיים אורון: אני בא בטענה קשה לגורמים הציבוריים שחושבים שהבעיה היא רק של האגודה לזכויות האזרח, שהאגודה היא רק של הארגונים שיושבים כאן מאחור.

חיים אורון: אתם בתוך הסיפור כבר.

חיים אורון: עוד לא הרגשתם בזה, אבל אתם שם, ואתם מופיעים כאן בעמדה שאומרת שרק יוציאו אתכם החוצה.

חיים אורון: תאמרו להפך.

חיים אורון: תאמרו שאתם חלק מהסיפור, ואז זה ייפול.

חיים אורון: אני אומר בגלוי, אז ילכו התורמים שלכם לראש הממשלה, כפי שהם הלכו, אז ילכו המוסדות הציוניים לראש הממשלה ויאמרו לו שהוא מטורף במה שהוא עושה כאן וכי הם לא רוצים לתרום למדינה כזאת.

חיים אורון: אבל נוח לכם כי זה רק אנחנו עכשיו.

שלמה מולה: אני מבקש להתייחס.

דוד רותם: אתה תתייחס כשתנמק את ההסתייגויות.

שלמה מולה: יש לי שאלה.

שלמה מולה: מותר לי לשאול שאלה?

דוד רותם: לא. אי אפשר עכשיו לשאול שאלה.

שלמה מולה: אני בכל זאת מבקש לדעת מנציגת רשם העמותות מה עמדת רשם העמותות לגבי החוק הזה, שנית, האם מה שנאמר כאן, יש כאן עמותות שמגישות דוחות ויש כאלה שלא מגישות דוחות, האם אתם אוכפים את החוק או לא.

דוד רותם: אני אחליט מתי היא תענה.

דוד רותם: אין כאן עמדת רשם העמותות.

דוד רותם: יש כאן עמדת ממשלה.

שלמה מולה: עלו כאן טענות שיש כאלה שלא מגישים.

דוד רותם: עלו טענות.

דוד רותם: אני אחליט מתי הם יענו לך.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: חברים, אנחנו מתחילים לקרוא את החוק.

אפרת חקק: יש לי מספר הערות על הנוסח.

אפרת חקק: קודם כל,  כפי שאמרתי לפני קריאה ראשונה, לדעתי האכסניה  הנורמטיבית הנכונה לחוק הזה היא חוק העמותות ולא חוק נפרד.

אפרת חקק: אבל ככל שנעביר חוק נפרד, המונחים צריכים להיות ככל האפשר מותאמים לחוק העמותות, גם מבחינת הנוסח וגם מבחינת המהות.

אפרת חקק: ההערה הראשונה שלי היא לגבי איזה עמותות אפשר להחיל את חובת הדיווח המוגברת.

אפרת חקק: מה שיש בחוק העמותות היום זה  חובה רק על העמותות שמחזורן מעל 300 אלף שקלים ועל תרומה מצטברת של מעל 20 אלף שקלים.

אפרת חקק: יש בזה היגיון גם מבחינת המהות של ההצעה כי לדעתי רק עמותה שיש לה מחזור מעל 300 אלף שקלים יכולה להשפיע.

אפרת חקק: עמותה שמקבלת תרומות ומחזורה מתחת ל-300 אלף שקלים, אין לה את הצוות כדי למלא דוחות כל רבעון.

אפרת חקק: אני מציעה גם להגביל את החובה כמו שיש בחוק העמותות.

אפרת חקק: הערה שנייה.

אפרת חקק: מבחינת הנוסח שעבר קריאה ראשונה, כתוב שנתמך שקיבל תמיכה כספית חייב לדווח.

אפרת חקק: מה שיש בחוק העמותות זה: תרומה ויש גם הגדרה של תרומה  שמחריגה הקלת מס.

אפרת חקק: ראוי שההגדרה תהיה אותה הגדרה  גם בחוק החדש וגם בחוק העמותות.

אפרת חקק: הערה שלישית.

אפרת חקק: אני מציעה לצמצם את תכיפות הדיווח כך שהדיווח יהיה כל חצי שנה ולא כל רבעון, כך שהשקיפות תהיה בערך אותו הדבר והטרטור יהיה פחות.

אפרת חקק: הערה רביעית.

אפרת חקק: בסעיף המדבר על מסע פרסום מיוחד, אני מציעה לצמצם את הסעיף רק למסע פרסום בכתב כי מסע פרסום בטלוויזיה או ברדיו, בכל מקרה היום אסור לפרסם מודעה פוליטית.

אפרת חקק: לכן זה לא מוסיף על מה שקיים היום ויש להגדיר את זה במפורש, שזה רק לגבי מסע פרסום בכתב.

אפרת חקק: חבר הכנסת אברהם מיכאלי מחליף את היושב ראש

אברהם מיכאלי: למישהו יש התנגדות עקרונית?

זאב אלקין: אולי אני אשמע גם את משרד המשפטים ואז אני אגיב על כל ה הערות, כי קיבלתי הצעות לתיקונים גם מהייעוץ המשפטי של הוועדה וגם ממשרד המשפטים.

אברהם מיכאלי: קודם כל אנחנו הוועדה, אנחנו החשובים ביותר.

אברהם מיכאלי: עכשיו משרד המשפטים.

זאב אלקין: אני אגיב על הכל ביחד.

אורית זוארץ: אני מבקשת לשמוע גם את רשם העמותות.

אברהם מיכאלי: רשם העמותות הוא תחת משרד המשפטים.

אורית זוארץ: אני רוצה לשמוע את שניהם.

אברהם מיכאלי: משרד המשפטים, בבקשה.

לימור תוסיה-כהן: כמו שאמרתי בדיון הקודם, אנחנו ככלל תומכים בהצעת החוק כפי שעברה בקריאה ראשונה.

לימור תוסיה-כהן: יחד עם זאת רצינו להאיר מספר נקודות שחשבנו שצריך להעיר לגביהן מבחינה מקצועית.

אברהם מיכאלי: להערות ששמעת כרגע מהיועצת המשפטית של הוועדה.

לימור תוסיה-כהן: כן.

לימור תוסיה-כהן: גם אמרתי אותן בדיון הקודם ואני לא אחזור עליהן שוב.

לימור תוסיה-כהן: מעבר למה שפירטה אפרת, אנחנו חשבנו שנכון להתאים בין הצעת החוק הזאת, ככל שהיא תעמוד כהצעת חוק עצמאית, ולא בתור תיקון לחוק העמותות.

לימור תוסיה-כהן: צריך גם להתייחס לזה שנכון להיום הגדרת ישות מדינית זרה היא שונה.

לימור תוסיה-כהן: אנחנו מציעים לעשות הגדרה  שהיא אותה הגדרה, כדי שתהיה התאמה בין שני דברי החקיקה.

לימור תוסיה-כהן: אנחנו מציעים לתקן את הגדרת ישות מדינית זרה בחוק העמותות באופן שתחול גם על חברת חוץ, כפי שמופיע היום בהגדרת תמיכה כספית מישות מדינית זרה בפריט 2.     דבר נוסף שאנחנו חושבים שצריך להשוות בין החוק המוצע לבין חוק העמותות הוא בסעיף 2(4) לחוק המוצע שהוא שונה כרגע מסעיף 36א(ב)(ד) לחוק העמותות.

לימור תוסיה-כהן: אנחנו חושבים שהנוסח צריך להיות זהה.

לימור תוסיה-כהן: אנחנו מציעים לומר משהו כמו התנאים לתרומה לרבות ההתחייבויות שנתן הנתמך לישות המדינית הזרה בנוגע לתמיכה הכספית בעל פה או בכתב, במישרין או בעקיפין אם יש כאלה.

לימור תוסיה-כהן: הנוסח הזה יהיה זהה הן בחוק המוצע והן בחוק העמותות.

לימור תוסיה-כהן: היו"ר דוד רותם שב לנהל את הישיבה

חיים אורון: אני רואה שפרצה מלחמה, כי יש גיוס.

דוד רותם: כן.

חיים אורון: כולם כאן יודעים לשאת נשק?

דוד רותם: לא. אף אחד לא.

קריאה: אין רמטכ"ל.

קריאה: מחפשים רמטכ"ל.

לימור תוסיה-כהן: בגלל שהצעת החוק הזאת תקודם בחוק שלא קשור לחוק העמותות, אנחנו חושבים שצריך לשלב תיקון עקיף נוסף לחוק העמותות באופן ש-64(א) יחול גם על אי הגשת הדוחות  סעיף הרבעוניים לפי החוק הזה.

לימור תוסיה-כהן: בסעיף 64(א)(1) ייאמר: "משיב תשובה כוזבת על שאלה שנשאל או מוסר מידע כוזב כשנדרש על פי חוק זה, או על פי חוק חובת גילוי לגבי מי שנתמך על ידי ישות מדינית זרה".

אורית זוארץ: הבהרה.

אורית זוארץ: בפעם הקודמת נציגת משרד המשפטים אמרה שהם מציעים שזה יהיה במסגרת תיקון לחוק העמותות.

לימור תוסיה-כהן: לכתחילה חשבנו שהתיקון הזה צריך להיות משולב במסגרת חוק העמותות אבל אין לדעתנו מניעה.

אורית זוארץ: שיניתם את עמדתכם?

אורית זוארץ: אתם הצעתם שזה יהיה במסגרת תיקון לחוק העמותות.

לימור תוסיה-כהן: כן.

לימור תוסיה-כהן: מבחינה טכניקה חקיקתית נראה לנו שזה נכון יותר.

לימור תוסיה-כהן: יחד עם זאת, במסגרת התיאום עם חבר הכנסת אלקין, הסכמנו להתפשר על הנקודה הזאת שמבחינתנו היא פחות מהותית.

זאב אלקין: כך זה עבר.

אורית זוארץ: עדיין זה חל רק על עמותות ועל גופים לתועלת הציבור.

לימור תוסיה-כהן: ההבדל הוא רק מבחינת המסגרת, האכסניה.

אורית זוארץ: ההגדרות של ישות מדינית זרה, האם הבקשה שלך היא לשנות את הנוסח בהצעת החוק הנוכחית או בחוק העמותות?

לימור תוסיה-כהן: בחוק העמותות.

אורית זוארץ: זה דיון נפרד.

אורית זוארץ: זה לא הדיון הזה.

דוד רותם: זה תיקון עקיף בחוק הזה.

לימור תוסיה-כהן: צריכה להישמר ההתאמה בין החוק הזה ככל שהוא עומד כחוק עצמאי לבין חוק העמותות.

אורית זוארץ: מה ההבדל בין שני הנוסחים?

לימור תוסיה-כהן: חוק העמותות כרגע, סעיף 36א קובע הגדרה של ישות מדינית זרה באופן שהיא לא כוללת חברת חוץ כפי שמופיע היום בסעיף קטן (2) להגדרת תמיכה כספית לישות מדינית זרה.

לימור תוסיה-כהן: חברת חוץ שמחזורה בשנת הכספים האחרונה שלגביה היה עליה להגיש דוח כספי, היה ברובו מהגופים המפורטים בהגדרת ישות מדינית זרה.

זאב אלקין: אני אתייחס לבקשות לשינויים שהיו מהייעוץ המשפטי של הוועדה וממשרד המשפטים ואגיד לפחות למה אני כיוזם מסכים.

זאב אלקין: קודם כל, אני מסכים לתיקונים העקיפים בחוק העמותות שנובעים מהחוק הזה.

זאב אלקין: אני מסכים להערה בנושא הזה של ההגדרה במקום תמיכה במונח תרומה כי הוא זה שמופיע בחוק העמותות.

זאב אלקין: אני מסכים להערה של משרד המשפטים לצורך לכתוב מפורשות בסעיף 64 בחוק העמותות שזה יחול גם על הדיווחים לפי החוק הזה.

זאב אלקין: אמנם ברור שלכך הייתה הכוונה, אבל הם צודקים משפטית שזה נכון לכתוב את זה.

זאב אלקין: זה לגבי הבקשות האלה.

זאב אלקין: לגבי בקשת ההחרגה שהייתה כאן של המוסדות הלאומיים, היות שהתברר שבכל זאת יש חברות בת ויש אולי כוונות להפוך משהו לחברה לתועלת הציבור מתוך המוסדות הלאומיים הקיימים, אין לי שום התנגדות לכך שבאופן מפורש יוחרגו כאן ההסתדרות הציונית, הסוכנות היהודית וקרן היסוד והחברות בנות שלהם.

קריאה: גם קרן קיימת?

זאב אלקין: כן.

זאב אלקין: גם קרן קיימת.

זאב אלקין: בוודאי.

אורית זוארץ: מה קורה עם העמותות שהם מממנים כאן בארץ?

זאב אלקין: זה משהו אחר לגמרי.

זאב אלקין: זה לא קשור.

זאב אלקין: זה גם לא מה שהם ביקשו.

זאב אלקין: הם ביקשו להחריג אותם וחברות בת ואין לי התנגדות לזה.

קריאה: חברות בת, הכוונה לחברות בשליטה?

זאב אלקין: אני מניח, כן.

קריאה: תאגידי בת?

דוד רותם: תאגידי בת.

דוד רותם: רבותיי, אנחנו מתחילים לקרוא את החוק.

אורית זוארץ: אין כאן אפליה?

דוד רותם: בג"ץ יחליט אם יש אפליה.

אורית זוארץ: אפשר לשמוע את היועצת המשפטית?

אורית זוארץ: האם ההחרגה הזאת לא יוצרת אפליה?

דוד רותם: לא.

שלמה מולה: למה לא?

דוד רותם: כי אני החלטתי שלא.

דוד רותם: אתה רשאי להגיד שזאת אפליה ולהצביע נגד.

זאב אלקין: אורית, אם את שואלת ברצינות,  יש הרבה חוקים במדינת ישראל שמחריגים את המוסדות הלאומיים, כולל בסוגיית המיסוי וכולי.

זאב אלקין: יש הרבה חוקים במדינת ישראל.

אורית זוארץ: אני שואלת שאלה עניינית שאני מבקשת לקבל עליה תשובה.

אפרת חקק: ככל שיש שוני רלוונטי בין העמותות שמחריגים אותן לבין העמותות האחרות, זאת לא פגיעה בשוויון.

אורית זוארץ: יש עוד גורמים שנמצאים בסטטוס של הסוכנות היהודית?

אפרת חקק: זאת החלטה של הוועדה, איזה עמותות הוועדה חושבת שיש בהן שוני רלוונטי.

אורית זוארץ: גם אם הם תומכים נניח בפעילות שמקדמת אוכלוסייה פלשתינית בתוך מדינת ישראל?

אורית זוארץ: לגבי הסוכנות היהודית, אמר חבר הכנסת זאב בילסקי שיש פרויקטים לקידום אוכלוסייה ערבית בישראל.

זאב אלקין: בסדר.

אורית זוארץ: זה בסדר?

דוד רותם: כן, זה בסדר גמור.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: נא להתחיל לקרוא את החוק.

אפרת חקק: הצעת חוק חובת גילוי לגבי מי שנתמך על ידי ישות מדינית זרה, התשע"א-2010     1.	הגדרות     	בחוק זה –

חיים אורון: יש לי הסתייגות לשם.

חיים אורון: חוק מקרתיסטי שתכליתו לצמצם את השיח הציבורי בארץ.

דב חנין: גם לי יש הסתייגות לשם.

חיים אורון: אני מציע את זה בשם סיעת מרצ.

שלמה מולה: ואני מבקש לצרף גם אותנו.

דוד רותם: יש לי כאן יותר מדיי נציגים של קדימה.

אורית זוארץ: לא. אורית זוארץ ושלמה מולה.

דוד רותם: אני רוצה לדעת מי מצביע בשם סיעת קדימה.

שלמה מולה: אורית ושלמה מולה.

שלמה מולה: יש החלטה שאורית מצביעה.

דוד רותם: לכו ותביאו לי בבקשה אישור מיושבת ראש קדימה.

שלמה מולה: סליחה, אתה לא תגיד לנו מה לעשות.

דוד רותם: אני לא אתן לאף אחד מכם להצביע.

דוד רותם: אני לא אתן לאף אחד מכם להצביע.

שלמה מולה: אני חבר ועדה ואני מודיע לך שאורית תצביע.

דוד רותם: אתה לא קובע בשבילי מי המצביע.

עתניאל שנלר: אדוני היושב ראש, אני לא שמעתי שקדימה החליטה משהו על החוק הזה.

שלמה מולה: אתה טועה .

קריאה: כנראה יש מקרתיזם בקדימה.

שלמה מולה: מצביעה אורית זוארץ.

דוד רותם: יש כאן שלושה מקדימה.

עתניאל שנלר: יש החלטת סיעה?

שלמה מולה: יש החלטת סיעה.

שלמה מולה: כן.

שלמה מולה: אני לא יודע אם זה כתוב, אבל יש החלטת סיעה.

עתניאל שנלר: יש החלטת סיעה מישיבת סיעה?

דוד רותם: רבותיי, תודה רבה לכם.

דוד רותם: לחבר הכנסת חנין יש הסתייגות.

דב חנין: כן אדוני.

דב חנין: אדוני היושב ראש, בשם סיעת חד"ש אני רוצה להגיש שתי הסתייגויות לשמה של הצעת החוק.

דב חנין: ההסתייגות האחת, כמו שאנחנו יודעים אדוני היושב ראש, שמו של החוק צריך לבטא את מטרתו האמיתית ולכן אני מציע ששמו של החוק יהיה: החוק לפגיעה בחברה האזרחית.

דב חנין: הצעת השינוי הזה איננה הצעה מתגרה ולא פרובוקטיבית אלא היא מאוד מדויקת, מאוד מידתית ומאוד נכונה, ואני מציע לכל חברי הכנסת, מעבר לוויכוחים שיש בינינו, בואו לפחות נגדיר את השם של החוק בצורה מדויקת.

דב חנין: הצעת התיקון השנייה לשמו של החוק היא חלופית והיא נוגעת להסתייגות שאנחנו נחזור אליה בכמה וכמה מסעיפי החוק.

דב חנין: אנחנו מציעים אדוני היושב ראש לקרוא להצעת החוק מתוך גישה שהיא בעד שקיפות, אבל היא בעד שקיפות אוניברסאלית שחלה על כל תרומה וכל מימון.

דב חנין: אנחנו מציעים להוריד את הישות המדינית הזרה משמו של החוק ומציעים להחיל חובת גילוי אוניברסאלית כללית על כל מי שמקבל תרומה בהיקפים משמעותיים.

דב חנין: הרציונאל שמאחורי ההסתייגות הזאת הוא מאוד פשוט.

דב חנין: לא פחות חמור כאשר בעל הון מממן קמפיין, אם הוא מממן, נגד אלה שרוצים להעלות את הכנסות המדינה מהגז, וגם כאן כדאי שהציבור ידע מי עומד מאחורי הקמפיין הזה.

דב חנין: לא פחות חמור כאשר בעל הון, אם הוא ישראלי או בן לאומי מממן קמפיינים בישראל, ואם זה קמפיין,  אנא ספרו לנו מי עומד מאחוריו.

דב חנין: לכן ההצעה החלופית לשינויו של שם החוק היא: הצעת חוק חובת גילוי.

דב חנין: נקודה.

דוד רותם: תודה רבה.

אורית זוארץ: אנחנו מצטרפים להסתייגות של חבר הכנסת חנין, גם שלמה מולה וגם אני, ואני רוצה להוסיף תיקון לשם החוק: מי שלא אתי – נגדי.

שלמה מולה: אני מבקש הסתייגות לשם החוק.

שלמה מולה: הצעת החוק היא אנטי דמוקרטית  ובאה לשרת מפלגות פוליטיות.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: רבותיי, אני מעלה להצבעה את ההסתייגויות.

ניצן הורוביץ: ההסתייגות שלנו, של קבוצת מרצ, לשם החוק נרשמה?

דוד רותם: כן.

דוד רותם: בוודאי.

דוד רותם: היא ההסתייגות הראשונה.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על הצעת החוק של חבר הכנסת חיים אורון.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 3     נגד – 7     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על הצעת החוק של חבר הכנסת דב חנין.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד –  4     נגד - 8     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חברת הכנסת אורית זוארץ.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 3     נגד – 7     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת שלמה מולה.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 3     נגד – 7     ההסתייגות לא התקבלה

אפרת חקק: 1.	הגדרות     	בחוק זה –     "חברת חוץ", חברה תועלת הציבור", "רשם ההקדשות" – כהגדרתם בחוק החברות, התשנ"ט-1999.

אפרת חקק: "חוק העמותות" – חוק העמותות התש"ם-1980.

אפרת חקק: "ישות מדינית זרה" – כהגדרתה בסעיף 36א(א) לחוק העמותות.

לימור תוסיה-כהן: כפי שאמרנו קודם, אנחנו מציעים כאן לקבוע ישות מדינית זרה  ותרומה כהגדרתה בסעיף 36א(א).

אפרת חקק: "נתמך" – עמותה או חברה לתועלת הציבור המקבלת תרומה מישות מדינית זרה.

אפרת חקק: "הרשם" – רשם העמותות כמשמעותו בחוק העמותות או רשם ההקדשות כמשמעותו בחוק הנאמנות, התשל"ט-1979, לפי העניין.

אפרת חקק: "תרומה", "תרומה מישות מדינית זרה" – אולי כאן נכניס לפי הגדרתה בסעיף 36א לחוק העמותות - תרומה שהועברה, במישרין או בעקיפין, על ידי אחת מאלה:     	(1)	ישות מדינית זרה.

אפרת חקק: (2)	חברת חוץ שמחזורה בשנת הכספים האחרונה שלגביה היה עליה להגיש דוח כספי היה ברובו מהגופים המפורטים בהגדרה "ישות מדינית זרה".

לימור תוסיה-כהן: לגבי תמיכה כספית מישות מדינית זרה, היות שאנחנו אמרנו שנתקן את חוק העמותות בתיקון עקיף באופן שישות מדינית זרה תכלול גם חברת חוץ כפי שהיא מוגדרת כאן, אנחנו חושבים שאפשר להפנות כאן להגדרת ישות מדינית זרה כמשמעותה בחוק העמותות ובזה אפשר להסתפק.

דוד רותם: לא, כי גם אני אגיש על זה הסתייגות כי אני רוצה שזה יהיה כתוב אדם ולא נתמך.

לימור תוסיה-כהן: איפה?

דוד רותם: בהגדרה של נתמך כתוב עמותה או חברה לתועלת הציבור מקבלת תמיכה כספית מישות מדינית.

דוד רותם: אני ארצה להסתייג על זה ושזה יהיה כל אדם.

לימור תוסיה-כהן: לא רק עמותה וחברה לתועלת הציבור?

דוד רותם: נכון.

דוד רותם: כן.

לימור תוסיה-כהן: זה שינוי מאוד משמעותי.

דוד רותם: אין שום בעיה.

דוד רותם: תהיה הסתייגות.

זאב אלקין: אנחנו לא נתמוך בזה.

דוד רותם: זה היה בקריאה הטרומית וזה מה שאני רוצה.

דוד רותם: גם לי מותר להסתייג.

ניצן הורוביץ: הגשת הסתייגות?

דוד רותם: עוד לא הגשתי הסתייגות.

דוד רותם: אני אגיש את ההסתייגות עכשיו.

דוד רותם: אני רק אומר למה אני לא מוכן לקבל את התיקון שלה.

זאב אלקין: אנחנו נצביע נגד.

אפרת חקק: בכל מקרה, הנוסח שהציע הייעוץ המשפטי של משרד המשפטים עדיין מאפשר לך להגיש הסתייגות.

אפרת חקק: אם כן, זה יהיה  תרומה מישות מדינית זרה, תרומה לפי סעיף 36א לחוק העמותות.

דוד רותם: בסדר.

שלמה מולה: אי אפשר להגיש הסתייגויות להגדרות?

דוד רותם: כשנגמור את כל ההגדרות.

שלמה מולה: כבר סיימנו את ההגדרות.

דוד רותם: אפשר להתחיל להסתייג.

ניצן הורוביץ: בשם סיעת מרצ, אנחנו מבקשים לתקן את הגדרת נתמך בהצעת החוק הזאת ובמקום מה שכתוב, אנחנו מבקשים שיירשם: עמותה או חברה לתועלת הציבור המקבלת תמיכה כספית או תרומה של ישות מדינית זרה או של אדם שאינו אזרח ישראלי או של אזרח ישראלי שאינו מתגורר בישראל דרך קבע או של כל תאגיד זר או כל ישות משפטית זרה אחרת.

ניצן הורוביץ: אם אנחנו הולכים לפי ההיגיון של הצעת החוק הזאת שבהשפעה של מדינות זרות או ישויות זרות או כל מיני גורמים זרים, יש השפעה על דעת הקהל.

ניצן הורוביץ: אני רואה למשל לנגד עיניי את העיתון הזה שכיום הוא העיתון הנפוץ בישראל וקוראים לו "ישראל היום" והוא כבר עבר את "ידיעות אחרונות" ואת "מעריב" ואת "הארץ".

ניצן הורוביץ: אגב, זה עיתון שאני בטוח שגם היושב ראש, אני אוהב ואני קורא אותו כל בוקר והוא נתמך בכספי עתק על ידי גורמים זרים במטרה להשפיע על דעת הקהל.

ניצן הורוביץ: אני קורא את העיתון ואני לא נגדו ולא מבקש לאסור עליו כמו שיש כאן כמה שמבקשים מאינטרסים כאלה ואחרים.

ניצן הורוביץ: אני אוהב את "ישראל היום" אבל אני רוצה שהכללים האלה שאתם מבקשים להחיל על מיני ארגונים מהטעם שהם משפיעים על דעת הקהל הישראלית באופן אולי לא לגיטימי, אולי לא גלוי, שזה יחול גם על זה.

ניצן הורוביץ: אני אומר לכם שאם היינו רואים כמה כסף שפכו על הדבר הזה.

דוד רותם: אי אפשר לנמק שעה.

ניצן הורוביץ: נימוק נוסף קטן.

ניצן הורוביץ: אנחנו מבקשים להרחיב את הגדרת הנתמך כדי למנוע את המטרה הפסולה בחוק הזה שמכוונת לארגונים מכיוון פוליטי מסוים.

ניצן הורוביץ: ברגע שנקבל את ההגדרה הזאת, אז כפי שאמר חבר הכנסת מיכאל בן-ארי ואתה בעצמך אדוני היושב ראש, הדברים יהיו כלפי כל אחד בצורה שוויונית וראויה.

דוד רותם: חבר הכנסת שנלר.

עתניאל שנלר: אני רוצה להכניס הסתייגות לתמיכה כספית או שווה ערך כספי ולעשות את זה לאורך כל החוק כולו.

עתניאל שנלר: תמיכה כספית מישות מדינתית זרה, תמיכה כספית או שווי ערך כספי שהועברה במישרין או בעקיפין על ידי אחד מאלה.

עתניאל שנלר: אותו הדבר יהיה גם בהמשך בסעיף 2 ו ביתר הסעיפים.

עתניאל שנלר: תמיכה כספית או שווה ערך כספי.

דוד רותם: חבר הכנסת מולה.

שלמה מולה: נתמך, עמותה או חברה לתועלת הציבור המקבלת תמיכה כספית מרשות מדינית זרה או אדם זר או תאגיד.

שלמה מולה: תמיכה  כספית מישות מדינית זרה או אזרח זר או תאגיד, תמיכה כספית שהועברו במישרין או בעקיפין על ידי אחד מאלה.

שלמה מולה: ב-(1) ישות מדינית זרה  או אדם פרטי או אזרח זר.

שלמה מולה: זאת אומרת, לחזור על הדברים.

שלמה מולה: אחר כך, בהמשך,  בסעיף קטן (2), חברת חוץ.

אפרת חקק: הנוסח הסופי לא ייראה כך אלא תהיה רק תרומה מישות מדינית זרה, לפי הגדרתה בסעיף 36א לחוק העמותות.

אפרת חקק: צריך לתקן את זה  רק פעם אחת.

שלמה מולה: הכוונה שלי בכל ההגדרות האלה, בכל סעיף, שיהיה אדם פרטי או תאגיד.

דוד רותם: חבר הכנסת סוייד.

חנא סוייד: אני רוצה בשם סיעת חד"ש להצטרף להסתייגות של סיעת מרצ לגבי הגדרת נתמך.

חנא סוייד: אנחנו מציעים להוסיף הוספת הגדרה של תמיכה ממקורות זרים, בסעיף 1, סעיף ההגדרות, האומרת שתמיכה ממקורות זרים, תמיכה שהועברה במישרין או בעקיפין על ידי אזרח זר או אזרח ישראלי שאינו מתגורר דרך קבע בישראל או על ידי תאגיד זר או כל ישות משפטית זרה אחרת לעמותה או לחברה לתועלת הציבור בישראל.

דוד רותם: יש עוד הסתייגויות?

דוד רותם: אין.

דוד רותם: אני מבקש להסתייג כאן.

אורית זוארץ: כבוד היושב ראש, אני שקופה?

דוד רותם: לא. אני לא מבין, כל אחד מכם מסתייג בנפרד?

אורית זוארץ: בוודאי.

דוד רותם: בהגדרת נתמך אני מבקש שיהיה רשום נתמך – ישות מדינית זרה,  אדם המקבל תמיכה כספית של ישות מדינית זרה לצורך מימון פעילות פוליטית בישראל.

ניצן הורוביץ: אדם בודד.

דוד רותם: אדם המקבל, לצורך מימון פעילות פוליטית בישראל.

דוד רותם: אני מבקש פעילות פוליטית, שיהיה כתוב פעילות המיועדת להשפיע על דעת הקהל בישראל על גורם כלשהו מאחת מרשויות השלטון בנוגע למרכיב כלשהו ממרכיבי מדיניות הפנים או מדיניות החוץ של מדינת ישראל.

מיכאל בן-ארי: מצוין.

מיכאל בן-ארי: זה יכול להיות סוג של הלבנה.

מיכאל בן-ארי: יהפכו את זה לאדם יחיד.

דוד רותם: חברת הכנסת זוארץ.

אורית זוארץ: אני רוצה  להצטרף להסתייגות של חברי שלמה מולה ולהוסיף להגדרות סעיף קטן (3) לגבי תמיכה ממקור זר, העברה של תמיכה ממקור זר שהועברה במישרין או בעקיפין על ידי אזרח זר או אזרח ישראלי.

אורית זוארץ: זר, כלומר שאינו ישראלי או אזרח ישראלי.

דוד רותם: שאיננו מתגורר באופן קבוע.

אורית זוארץ: שאינו מתגורר באופן קבוע בישראל או על ידי חברה, תאגיד זר או כל ישות משפטית לעמותה או לחברה לתועלת הציבור.

לימור תוסיה-כהן: אפשר להתייחס להסתייגות של היושב ראש?

לימור תוסיה-כהן: זה פשוט משהו חדש לגמרי.

דוד רותם: נצביע עליה.

דוד רותם: זה היה בקריאה  הטרומית ואני רוצה  להצביע על זה.

לימור תוסיה-כהן: זה משנה  בתכלית השינוי את כל הדיון ואת כל המסגרת.

דוד רותם: ואת כל ההסכמות של ועדת השרים.

אורית זוארץ: יש לזה השלכות מאוד משמעותיות מבחינת האכיפה.

מיכאל בן-ארי: הוא סתם כאן פרצה.

מיכאל בן-ארי: זה הכל.

דוד רותם: מותר לי להסתייג והקואליציה תחליט מה שהיא תחליט והממשלה תתנגד.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של סיעת מרצ.

חנא סוייד: וחד"ש, כי אני הצטרפתי להסתייגות.

דוד רותם: אני רוצה להצביע על כל ההסתייגויות בנפרד.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של סיעת מרצ.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 3     נגד – הרוב     ההסתייגות לא התקבלה

אורית זוארץ: ארבעה.

דוד רותם: רבותיי, אל תנהלו לי את ההצבעות.

דוד רותם: איתן כבל לא הרים את היד.

איתן כבל: הרמתי.

דוד רותם: עכשיו הרמת.

איתן כבל: לא.

דוד רותם: כן.

איתן כבל: לא, באמת שלא.

דוד רותם: אתה היית באמצע שיחה עם בוז'י.

איתן כבל: דודו, באמת שלא.

אורית זוארץ: מבקשים רביזיה.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על הרביזיה.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 4     הרביזיה לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על ההסתייגויות של חבר הכנסת מולה.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד –  4     נגד – הרוב     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על ההסתייגויות של סיעת חד"ש.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 3     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על הסתייגות חבר הכנסת רותם.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 2     נגד – הרוב     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חברת הכנסת זוארץ.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד –   4     נגד – הרוב ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת שנלר.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד –  2     נגד – הרוב     ההסתייגות לא התקבלה

אפרת חקק: 2.	חובת דיווח רבעוני     נתמך שקיבל תרומה מישות מדינית זרה יגיש לרשם, בתוך שבוע מתום אותו רבעון שבו התקבלה התרומה, דוח בטופס מקוון שיקבע שר המשפטים (להלן – דוח רבעוני) ובו יפורטו –     	(1)	זהות נותן התמיכה הכספית.

אפרת חקק: (2)	סכום התמיכה הכספית.

אפרת חקק: (3)	מטרות התמיכה הכספית או ייעודה.

אפרת חקק: (4)	התחייבויות שנתן הנתמך לישות המדינית הזרה בנוגע לתמיכה הכספית, בעל פה או בכתב במישרין או בעקיפין, אם יש כאלה.

דוד רותם: הסתייגויות.

לימור תוסיה-כהן: כמה הערות.

לימור תוסיה-כהן: דבר ראשון, אנחנו מציעים להוסיף את המלים "במישרין או בעקיפין" אחרי המלים "מישות מדינית זרה".

לימור תוסיה-כהן: "נתמך שקיבל תרומה מישות מדינית זרה, במישרין או בעקיפין".

לימור תוסיה-כהן: זה פשוט ירד.

לימור תוסיה-כהן: כזכור לכם, הורדנו את הגדרת תמיכה כספית מישות מדינית זרה ולכן במישרין או בעקיפין פשוט לא בא לידי ביטוי בנוסח המתוקן.

אפרת חקק: לא הבנתי את ההערה.

אפרת חקק: כאן יש עדיין רלוונטיות לבמישרין או בעקיפין.

לימור תוסיה-כהן: ההגדרה של תמיכה כספית מישות מדינית זרה יורדת.

אפרת חקק: זאת תהיה תרומה .

לימור תוסיה-כהן: פשוט אין בה צורך כי יש לנו הגדרה של ישות מדינית זרה לפי חוק העמותות ושם הדברים באים לידי ביטוי.

לימור תוסיה-כהן: אין צורך בהגדרה הזאת.

אפרת חקק: בסדר.

לימור תוסיה-כהן: מה שנשאר לנו זה פשוט ה-במישרין או בעקיפין ואת זה אנחנו מציעים להכניס כאן במסגרת סעיף 2.     	לגבי פרטים (1), (2), (3) ו-(4), במקום התמיכה הכספית צריך להתייחס לתרומה.

דוד רותם: כן, זה בסדר.

חנא סוייד: הסתייגות.

חנא סוייד: לגבי התקופה, נתמך שקיבל תמיכה כספית מישות מדינית זרה, יגיש לרשם בתוך שבוע מתום השנה שבה התקבלה התמיכה.

אורית זוארץ: לגבי חובת הדיווח, זה יתקבל חצי שנתי כפי שהציע משרד המשפטים?

דוד רותם: כן.

דוד רותם: חובת הדיווח היא כמו שכתוב כאן.

אורית זוארץ: אז חובת הדיווח חצי שנתי.ההצעה שלנו היא ברוח קידום השקיפות שהדיווחים יחולו על כל סוגי התרומות מהסכום הקבוע כבר בחוק היום ומעלה.

אפרת חקק: אין סכום קבוע עכשיו.

אורית זוארץ: היא אמרה 300 אלף שקלים.

זאב אלקין: זה בחוק העמותות ולא בחוק הזה.

דוד רותם: כאן צריך לדווח על כל סכום.

דוד רותם: חברת הכנסת זוארץ, אין בירורים עכשיו.

דוד רותם: כאשר תדעי על מה את רוצה להסתייג, תגידי לי.

אורית זוארץ: אני רוצה  שייכתב ולא רק על תרומות מישות מדינית זרה מאחר שהכוונה המוצהרת של הצעת החוק היא קידום שקיפות, דהיינו לחשוף בפני הציבור בישראל את מקורות התרומות המגיעות ממקומות זרים.

אורית זוארץ: הרי שאין הצדקה עניינית להגביל את הדיווח לתרומות מסוימות בלבד.

אורית זוארץ: יש עניין שווה לציבור בזהותם של תורמים זרים מסוגים שונים ובכלל זה תורמים פרטיים, ציבוריים ומדינתיים.

אורית זוארץ: לפיכך מוצע, ככל שהחוק הקיים לא מחייב זאת ממילא, להחיל דרישות שקיפות ככל שיוחלט עליהן על כל סוגי התרומות כאמור המגיעות ממקורות זרים.

אורית זוארץ: את ה-בתום שבוע, אני מבקשת שיהיה בתום חצי שנה מתום הרבעון.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: חבר הכנסת מולה.

שלמה מולה: אני מצטרף להסתייגות של חברת הכנסת זוארץ ואני מבקש לנמק הסתייגות נוספת.

שלמה מולה: נתמך שקיבל תמיכה  כספית מישות מדינית זרה, או אדם פרטי שאינו אזרח ישראלי.

שלמה מולה: סכום התמיכה הכספית כולל – אני מבקש שייאמר כולל – מימון חינמון או עיתון או מכון מחקר.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: חבר הכנסת שנלר.

עתניאל שנלר: ארבע הסתייגויות לסעיף הזה.

עתניאל שנלר: הסתייגות ראשונה.

עתניאל שנלר: סעיף מספר 2,  אחרי המילה "קיבל תמיכה כספית או שווה ערך".

עתניאל שנלר: הסתייגות  שנייה.

עתניאל שנלר: בתוך שבוע, במקום שבוע, בתום שלושים ימים ממועד קבלת התרומה.

עתניאל שנלר: הסתייגות שלישית.

עתניאל שנלר: בסעיף (2), סכום התמיכה הכספית, להוסיף או שווה  ערך לתמיכה.

עתניאל שנלר: הסתייגות רביעית.

עתניאל שנלר: בסעיף (4), אם יש כאלה, לומר במידה ויש כאלה.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: חבר הכנסת ניצן הורוביץ.

ניצן הורוביץ: אנחנו מבקשים, קבוצת מרצ, שבסעיף הזה, סעיף 2, יימחקו המלים ישות מדינית זרה ובמקומן יבואו המלים: בסכום הקבוע בחוק העמותות, כך שייכתב נתמך שקיבל תמיכה כספית בסכום הקבוע בחוק העמותות, יגיש לרשם וכל ההוראות יהיו מחויבות.

ניצן הורוביץ: אנחנו לא חושבים שצריך להגביל את השקיפות רק לישות מדינית זרה אלא בכלל לתרומות מכל מקור.

ניצן הורוביץ: כל גוף במדינת ישראל שמקבל תרומות מכל מקור שהוא, יצטרך להצהיר עליהן, בין אם מדובר באוניברסיטאות, בתי חולים, תיאטראות, תזמורות נוער.

דוד רותם: בסדר.

דוד רותם: אמרתם את זה היום כבר שש פעמים בערך.

ניצן הורוביץ: הוועד להצלת ים המלח וכל גוף אחר שקיים.

ניצן הורוביץ: אני רוצה לדעת מאיפה הוא מקבל את הכסף וחשוב שרשם העמותות יקבל דיווח מקיף מדי שבוע, בתוך שבוע, על כל תרומה.

מנחם אליעזר מוזס: כמה פקידים יצטרכו להעסיק?

דוד רותם: לא, לא עכשיו.

ניצן הורוביץ: גם הארגונים של מוזס יגישו.

ניצן הורוביץ: כולם יגישו.

דוד רותם: חבר הכנסת סוייד.

חנא סוייד: אני רוצה להציע למחוק את הפסקאות (3) ו-(4) בסעיף 2. אני מבקש להצטרף להסתייגויות של קדימה, כפי שהעלה חבר כנסת מולה, לגבי הסעיף הזה.

דוד רותם: בסדר.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: חבר הכנסת בן-ארי.

מיכאל בן-ארי: תודה רבה אדוני היושב ראש.

מיכאל בן-ארי: יש לי כמה הסתייגויות.

מיכאל בן-ארי: הסתייגות ראשונה.

מיכאל בן-ארי: במקום הכותרת הצדדית, חובת דיווח רבעוני, יהיה כתוב: חובת דיווח מיידי.

מיכאל בן-ארי: הסתייגות שנייה.

מיכאל בן-ארי: היכן שכתוב בתוך שבוע מתום אותו רבעון, יימחק מתום אותו רבעון ובמקום זה יהיה כתוב: ותוך שבוע מהיום שבו התקבלה התמיכה, ולהלן יהיה כתוב הדוח המיידי יוגש בטופס מקוון שיקבע שר המשפטים.

מיכאל בן-ארי: ב-להלן שבסוגריים יהיה כתוב לא דוח רבעוני אלא דוח מיידי.

מיכאל בן-ארי: לאחר מכן יהיה כתוב בדוח המיידי יפורטו וכמובן לא דוח רבעוני.

מנחם אליעזר מוזס: אולי השיק יחזור.

מנחם אליעזר מוזס: אתה אומר תוך שבוע, אבל אולי השיק יחזור.

דוד רותם: עוד הערות?

דוד רותם: תודה רבה רבותיי.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת סוייד.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד –  4     נגד – הרוב     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חברת הכנסת זוארץ.

דוד רותם: ה צ ב ע ה בעד - 4     נגד – הרוב     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת מולה.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 4     נגד – הרוב     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על כל ארבעת ההסתייגויות של שנלר.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 4     נגד – הרוב     ההסתייגויות לא התקבלו     	אנחנו מצביעים על ההסתייגות של קבוצת מרצ.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 4     נגד – הרוב     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על ההסתייגויות של חבר הכנסת בן-ארי.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד –  2     נגד – הרוב     ההסתייגויות לא התקבלו     	מי בעד נוסח הסעיף כפי שמוצע על ידי הוועדה?

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – הרוב     נגד – 4     סעיף 2 – אושר

חיים אורון: מה גובה הסכום המינימאלי עליו מדווחים?

קריאה: אין.

אורית זוארץ: על כל שקל.

חיים אורון: אני ביררתי ואמרו לי שלתפאורה של המלט שיש בו ריח של אנטי גיבוש, התקבלה תרומה מחוץ לארץ והם צריכים עכשיו לדווח על זה.

דוד רותם: שידווחו.

דוד רותם: סעיף 3.

אפרת חקק: 3.	שמירת דינים     	אין בהגשת דוח רבעוני כדי לגרוע מחובות דיווח החלות על נתמך לפי כל דין אחר.

דוד רותם: למישהו יש הסתייגות?

דוד רותם: אין.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על סעיף 3 כנוסחו.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – הרוב     נגד – 4     סעיף 3 – אושר

אפרת חקק: 4.	פרסום על ידי הרשם     הרשם יפרסם באתר האינטרנט של משרד המשפטים את רשימת הנתמכים שהגישו דוח רבעוני.

אפרת חקק: כמו כן יפרסם הרשם באתר האינטרנט של משרד המשפטים ובכל דרך אחרת שימצא לנכון, את המידע כאמור בסעיף 2 לגבי נתמכים שהגישו דוח רבעוני.

שלמה מולה: אדוני היושב ראש, יש לי הסתייגות.

דוד רותם: בבקשה.

שלמה מולה: הרשם יפרסם באתר האינטרנט של משרד המשפטים את רשימת כל העמותות.

חיים אורון: הסתייגות נוספת.

חיים אורון: בנוסף לאמצעי הפרסום כאן, בידיעה שלפחות ארבעים אינצ' בשני עיתונים ימניים.

אורית זוארץ: אנחנו מצטרפים

שלמה מולה: אנחנו מצטרפים.

דוד רותם: בוודאי.

מנחם אליעזר מוזס: יפרסם רק בחינמון.

דוד רותם: זה בשלושה עיתונים בשלוש שפות.

אורית זוארץ: ודאי.

חיים אורון: אבל בשום אופן לא בערבית כדי שהערבים לא ידעו מי דופק אותם.

דוד רותם: אתם רוצים גם בערבית.

דוד רותם: אין בעיה.

אורית זוארץ: ודאי.

אורית זוארץ: בכל השפות.

חנא סוייד: בסעיף 4, למחוק "ובכל דרך אחרת שימצא לנכון".

דוד רותם: תודה רבה.

לימור תוסיה-כהן: בסעיף 4 יש לנו תיקון.

לימור תוסיה-כהן: אנחנו חושבים להשמיט את המלים "לגבי הנתמכים".

לימור תוסיה-כהן: זה לא משנה ממהות הסעיף אלא זאת פשוט הוראת נוסח.

דוד רותם: אלקין, מקובל?

זאב אלקין: בסדר.

זאב אלקין: אין בעיה.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת מולה.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 4     נגד – הרוב     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על הסתייגויות מרצ וקדימה.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 4     נגד – הרוב     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חד"ש.

דוד רותם: ה  צ ב ע ה     בעד – 4     נגד – הרוב     ההסתייגות לא התקבלה     	תודה רבה.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על נוסח סעיף 4 כהצעת הוועדה.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – הרוב     נגד – 3     סעיף 4 – אושר

אפרת חקק: 5.	פרסום על ידי הנתמך     (א)	היה לנתמך או למי שפועל מטעמו אתר אינטרנט, יפרסם בו באופן בולט אלת המידע המפורט בדוח רבעוני שהגיש.

אפרת חקק: (ב)	קיבל נתמך תרומה מישות מדינית זרה המיועדת למימון מסעי פרסום מיוחד, יפרסם הנתמך, במסגרת פרסום זה, את קבלת התרומה האמורה.

דוד רותם: יש לי הסתייגות בסעיף הזה.

דוד רותם: אני מבקש להוסיף כאן: נתמך או מי שפועל מטעמו יציין את מעמדו כנתמך באופן ברור בכל מסמך לרבות מסמך אלקטרוני.

מיכאל בן-ארי: סיעת האיחוד הלאומי מצטרפת להסתייגות.

דוד רותם: נתמך או מי שפועל מטעמו, יציין את מעמדו כנתמך באופן ברור בכל מסמך, לרבות מסמך אלקטרוני הנוגע לפעילות הפוליטית.

מיכאל בן-ארי: לפעילותו.

שלמה מולה: אדוני היושב ראש, הסתייגות לסעיף 5. בסוף פסקה (א), אחרי "בדוח רבעוני שהגישד", להוסיף: וכמו כן יפרסם אך ורק בעיתון חינמון ישראל היום.

דוד רותם: עוד הסתייגויות?

ניצן הורוביץ: אנחנו מבקשים שהסעיף יימחק משום שכבר היום החוק מטיל את החובה הזאת והסעיף הזה הוא ריק, נלוז וכל כוונתו ברורה  כי כאמור כבר בחוק החובה הזאת קיימת.

ניצן הורוביץ: לכן אנחנו מציעים שסעיף 5 יימחק.

אורית זוארץ: אנחנו מצטרפים להסתייגות.

דוד רותם: אתם תמיד מצטרפים להסתייגות של מרצ.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של רותם והאיחוד הלאומי.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על הסתייגות קדימה.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 4     נגד – 8     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על הסתייגות מרצ, קדימה וחד"ש.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 4     נגד – 8     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על אישור סעיף 5 כפי שהוקרא.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – הרוב     נגד – 3     סעיף 5 – אושר

אפרת חקק: 6.	בירור מקורות התרומות     על נתמך לעשות כל שביכולתו כדי לברר אם תרומה שקיבל היא תרומה מישות מדינית זרה.

דוד רותם: רבותיי, הסתייגויות.

ניצן הורוביץ: אנחנו רוצים להוסיף אחרי המלים "קיבל תרומה מישות מדינית זרה" את המלים "או תמיכה ממקורות זרים".

ניצן הורוביץ: פשוט, כדי שתהיה שקיפות מלאה וכל מי שמקבל תמיכה ממקור זה כלשהו, יהיה חייב בדיווח לפי החוק הזה.

חיים אורון: היות שלא ברור כאן איך עושים את זה ככל יכולתו.

דוד רותם: אני רושם את הכל על שם מרצ.

חיים אורון: כן.

חיים אורון: אני מציע הסתייגות לכל יכולתו באמצעות חוקר פרטי או ועדת חקירה פרלמנטארית, ואם שניהם לא מצליחים, באמצעות NGO מוניטורס.

דוד רותם: חבר הכנסת מולה, בטח גם לך יש הסתייגות.

שלמה מולה: ודאי.

שלמה מולה: להוסיף אחרי שות מדינית זרה או אדם פרטי או תאגיד זר.

אורית זוארץ: להוסיף או כל גורם זר.

דוד רותם: חבר הכנסת סוייד, גם לך יש הסתייגות?

חנא סוייד: אני מצטרף להסתייגות של ג'ומס.

דוד רותם: של מרצ.

דוד רותם: מרצ חדש.

אורי אורבך: אפשר להוסיף ו/או.

חיים אורון: נכון.

חיים אורון: ו/או.

חיים אורון: זה טוב.

חיים אורון: זה  לא אלטרנטיבי אלא זה כולם ביחד.

שלמה מולה: למנות את בן-ארי להיות חוקר ראשי.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של מרצ, חד"ש וקדימה.

מיכאל בן-ארי: רגע.

מיכאל בן-ארי: גם לי יש הסתייגות.

מיכאל בן-ארי: לגבי סעיף 6, להוסיף, סעיף נוסף.

מיכאל בן-ארי: הוראות חוק זה יחולו על עמותה או חברה לתועלת הציבור אם ידעה או שהיה עליה לדעת שהתמיכה היא מישות מדינית זרה.

חיים אורון: עד דור שלישי.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על הסתייגויות מרצ, חד"ש וקדימה.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 4     נגד – הרוב     ההסתייגויות לא התקבלו     	אנחנו מצביעים על הסתייגות חבר הכנסת בן ארי.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     ההסתייגות לא התקבלה         	אנחנו מצביעים על אישור סעיף 6 כפי שהוא.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – הרוב     נגד – 4     סעיף 6 – אושר

אפרת חקק: 7.	ביצוע ותקנות     	שר המשפטים ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי להתקין תקנות לביצועו.

דוד רותם: יש הסתייגויות?

חנא סוייד: כן.

חנא סוייד: במקום שר המשפטים, השר להגנת הסביבה.

דוד רותם: מצוין.

דוד רותם: מכיוון שצריך להגן כאן על המדינה, צריך להגן על הסביבה.

חנא סוייד: כי זה מסריח.

חנא סוייד: אתה מבין מה ההקשר.

דוד רותם: הוא צריך לפקח על הארגונים האלה.

חנא סוייד: כי זה מסריח.

דוד רותם: חבר הכנסת מולה, בבקשה.

שלמה מולה: במקום שר המשפטים, יהיה חבר הכנסת בן ארי.

חנא סוייד: וחבר מרעיו.

מיכאל בן-ארי: עוד יבוא היום.

אורית זוארץ: והוא רשאי להקים ועדות חקירה ככל שיחפוץ.

מיכאל בן-ארי: וכך ינהג.

אורית זוארץ: אמרו לי שקודם הארגונים ואחרי כן את.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על הסתייגויות חד"ש.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 4     נגד - הרוב     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על הסתייגות קדימה.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 4     נגד – הרוב     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על סעיף 7 כנוסח ההצעה.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – הרוב     בעד – 3     סעיף 7 – אושר

אפרת חקק: 8.	תיקון חוק העמותות  	בחוק העמותות, התש"ם-1980, בסעיף 64א(א), אחרי פסקה (7) יבוא:     "(8)	הגשת דוחות רבעוניים כאמור בסעיף 2 לחוק גילוי לגבי מי שנתמך על ידי ישות מדינית זרה, התשע"א-2010".

אפרת חקק: יש עוד שלושה תיקונים לחוק העמותות.

אפרת חקק: התיקון האחד הוא תיקון לסעיף 64א(1), זה יהיה תיקון בהתאם לכתוב בסעיף 8. השני, בתנאים לתרומות, סעיף 36א לחוק העמותות, אנחנו נשנה את ההגדרה בחוק העמותות לפי ההגדרה  בחוק כאן.

לימור תוסיה-כהן: אני חשבתי שצריך לתקן את הגדרת ישות מדינית זרה בסעיף 36א באופן שבסוף אחרי פסקה (3) תבוטא פסקה (4) שתאמר: חברת חוץ שמחזורה בשנת הכספים האחרונה שלגביה  היה עליה להגיש דוח כספי, היה ברובו מהגופים המפורטים בפסקאות (1) עד (3).

אפרת חקק: נכון.

אפרת חקק: זה התיקון השלישי שעדיין לא ציינתי אותו, אבל התיקון השני עליו דיברתי הוא תיקון של מה הם התנאים לתרומות בסעיף 36א.

דוד רותם: בסדר.

דוד רותם: הסתייגויות.

אורית זוארץ: בסעיף קטן (8), הגשת דוחות שנתיים ולא רבעוניים.

אורית זוארץ: לגבי מי שנתמך על ידי ישות מדינית זרה, ואני חוזרת להגדרות בהתחלה, גורם זר, אזרח ישראלי שחי בחוץ לארץ או אזרח שאינו חי בארץ.

אורית זוארץ: אזרח זר או אזרח ישראלי שאינו מתגורר דרך קבע בישראל או תאגיד זר או כל ישות משפטית זרה אחרת מעמותה, חברה לתועלת  הציבור או אדם פרטי.

דוד רותם: חבר הכנסת מולה.

שלמה מולה: אני מבקש שייאמר: חוק העמותות התש"ם-1980 לא יתוקן בסעיף 64א(א) וכן הלאה.

דוד רותם: חבר הכנסת הורוביץ.

ניצן הורוביץ: שתי הסתייגויות לחלופין.

ניצן הורוביץ: הסתייגות אחת לסעיף (8).

ניצן הורוביץ: הגשת דוחות שנתיים במקום רבעוניים.

ניצן הורוביץ: לחילופין, בסעיף (8) להוסיף את המלים "לגבי מי שנתמך על ידי ישות מדינית זרה או מקורות זרים אחרים או ארגונים דתיים זרים הקוראים להתנצרות תושבי ישראל ולמלחמת גוג ומגוג.

דוד רותם: מצוין.

לימור תוסיה-כהן: כדי שנבין כולנו על מה מדובר, בהמשך למה שאמרה אפרת להתאים את סעיף 64א(1) לחוק העמותות בנוסח הקיים היום, אם אפשר אני רוצה להקריא את הנוסח המתוקן של הסעיף כדי שנוודא שאנחנו לא באיזושהי אי הבנה .

לימור תוסיה-כהן: הנוסח המתוקן של 64א(1) לחוק העמותות יהיה: משיב תשובה כוזבת על שאלה שנשאל או מוסר מידע כוזב כשנדרש על פי חוק זה או על פי חוק חובת גילוי לגבי מי שנתמך על ידי ישות מדינית זרה, בתשע"א-2010.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: התיקון שלכם נכנס.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של קדימה     ה צ ב ע ה     בעד – 4     נגד – הרוב     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על הסתייגות מרצ.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 4     נגד – הרוב     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על סעיף 8 כפי שהוצע כאן.

דוד רותם: ה צ ב ע  ה     בעד – הרוב     נגד – 4     סעיף 8 – אושר

אפרת חקק: 9.	תיקון חוק החברות     	בחוק החברות, התשנ"ט-1999 בסעיף 354(בז) -     	(1)	בפסקה (1), אחרי פסקת משנה (ד) יבוא:     "(ה)	הפרת חובה כאמור בסעיף 2 לחוק חובת גילוי לגבי מי שנתמך על ידי ישות מדינית זרה, התשע"א-2010".

אפרת חקק: (2)	בפסקה (5), ברישה, אחרי "כאמור בפסקאות (1)(א)" יבוא "או (ה)".

דוד רותם: לי יש הסתייגות.

דוד רותם: אני מבקש להוסיף עוד סעיף: תאגיד שהוא נתמך, לא ייחשב מוסד ציבורי כמשמעותו בסעיף 9(2) לפקודת מס הכנסה.

מיכאל בן-ארי: אני ארצה להצטרף להסתייגות.

דוד רותם: תודה  רבה.

אורית זוארץ: מעבר לישות מדינית זרה, אני מבקשת להוסיף: אזרח זר, אזרח ישראלי שאינו מתגורר דרך קבע בישראל, תאגיד זר או כל ישות משפטית זרה אחרת, עמותה או חברה לתועלת הציבור.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על הסתייגות רותם והאיחוד הלאומי.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – 2     נגד – הרוב     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על הסתייגויות קדימה.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד –  4     נגד – הרוב     ההסתייגות לא התקבלה     	אנחנו מצביעים על סעיף 9 כנוסחו.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – הרוב     נגד – 4     סעיף 9 – אושר

שלמה מולה: אדוני, יש לי סעיף להוסיף לחוק.

דוד רותם: רגע.

דוד רותם: יש לנו עוד סעיף אחד, סעיף 10, החרגת המוסדות הלאומיים.

זאב אלקין: חוק זה לא יחול על ההסתדרות הציונית העולמית, הסוכנות היהודית לארץ ישראל, קרן היסוד, המגבית המאוחדת לישראל וקרן קיימת לישראל.

לימור תוסיה-כהן: ותאגידים שבשליטתם.

זאב אלקין: והתאגידים שבשליטתם.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על הסעיף הנוסף.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     בעד – הרוב     נגד – 3     נמנע - 1     סעיף 10 – אושר

שלמה מולה: אני מבקש להוסיף סעיף נוסף האומר: חוק זה יחול אך ורק על עמותות הימין, החרדיות ומכוני המחקר שלהם.

דוד רותם: אנחנו מצביעים על הצעת הסעיף של קדימה.

דוד רותם: תנסח שוב כי אני רוצה שזה יהיה רשום מילה במילה.

שלמה מולה: חוק זה יחול אך ורק על עמותות הימין, החרדיות ומכוני המחקר שקשורים לעמותות הימין.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: על זה אני מבקש הצבעה שמית.

דוד רותם: הצבעה שמית     	דוד רותם, נגד.

אורי אורבך: בסוף תחזור אלי.

מיכאל בן-ארי: נגד.

ציפי חוטובלי: נגד.

איתן כבל: בעד.

שלמה מולה: בעד.

אברהם מיכאלי: נגד.

מנחם אליעזר מוזס: נגד.

אורית זוארץ: בעד.

דוד רותם: שיירשם.

דוד רותם: קדימה נגד הימין, נגד החרדים, נגד הכל.

דוד רותם: אתם לא מבינים, אבל יהיו עוד פעם בחירות.

דוד רותם: אל תשכחו את זה.

זאב אלקין: נגד.