ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 357, 2011-01-25 09:00

אלכס מילר: בוקר טוב לכולם.

אלכס מילר: אנחנו פותחים ישיבת ועדת החינוך, תרבות והספורט.

אלכס מילר: הנושא: עתיד ההשכלה הגבוהה בגליל לציון יום הנגב והגליל.

אלכס מילר: אנחנו מברכים כאן את השר לענייני הנגב והגליל, השר שלום.

אלכס מילר: כבוד השר, אנחנו מכירים כבר קדנציה שניה.

אלכס מילר: היה לנו שיתוף פעולה רחב בנושאים שקשורים לסטודנטים להשכלה גבוהה גם בכנסת הקודמת, ועל כך אני מברך על פעולותיך למען חיזוק מערכת ההשכלה הגבוהה בפריפריה.

אלכס מילר: זה דבר חשוב.

אלכס מילר: אני יודע שאתה מביא לנו גם בשורות חדשות בדרום ובצפון.

אלכס מילר: על כך אני רוצה רק לברך ולאחל הצלחה למשרדך בכל מה שאתם עושים בדרך של חיזוק של מערכת ההשכלה הגבוהה, ובכלל, כל פעילותכם בנגב והגליל.

אלכס מילר: רבותיי, הנושא של חיזוק האקדמיה בפריפריה זה נושא שעולה על סדר היום הועדה בתדירות די גבוהה.

אלכס מילר: אנחנו קיימנו כאן ישיבה לפני שבועיים, אם לא יותר אפילו, חודש, על הנושא של הקיבוצים.

אלכס מילר: על ההחלטה של מינהל מקרקעי ישראל לבוא ולהגביל שכירויות שהייתה נגזרת גם על הסטודנטים, שהנושא של הקיבוצים היה אחד מהפתרונות הריאליים לבעיות הדיור שיש לסטודנטים באזורים הללו, ועל כך נמסר לנו שגם הנושא הזה נפתר, ויש הסכם, ועל כך אנחנו גם מברכים.

אלכס מילר: אנחנו נעשה ישיבה בשבוע הבא על העניין הזה.

אלכס מילר: מינהל מקרקעי ישראל יציג לפנינו את ההסכם שנחתם על כל מה שקשור להשכרת הדירות לסטודנטים.

אלכס מילר: בנוסף לכך, אני בעברי הייתי גם פעיל בעולם הסטודנטיאלי, אז אני יודע עד כמה חשוב החיזוק.

אלכס מילר: אני יודע שגם היום, כבוד השר, ועדת הרווחה צריכה לאשר את התקנות בכל מה שקשור למכללות, עם הנושא של המלגות, עם השנה הראשונה חינם, אז גם על כך אנחנו מברכים.

אלכס מילר: גם על הנושא הזה ועדת חינוך תקיים דיון על אופן היישום של אותם התקנות.

אלכס מילר: כידוע לכם, הסטודנטים התחילו ללמוד באוקטובר, אנחנו כבר כמעט בתחילת סמסטר ב', ואותם הסטודנטים שאמורים לקבל הטבה צריכים לדעת באיזה דרג זה נעשה, וכמובן כל העניין של הפרסום של הנושא הזה.

אלכס מילר: אז אני אתן את רשות הדיבור לשר שלום, ואנחנו נתקדם הלאה לפי רשימת המוזמנים.

סילבן שלום: תודה רבה.

סילבן שלום: אני שמח לחזור לועדת החינוך שתמיד אהבתי להיות בה כחבר מן המניין.

סילבן שלום: אני מאד מצטער שלא ידעו שאני מגיע.

סילבן שלום: בדרך כלל מגיעים יותר חברי כנסת שיודעים ששר מגיע, אבל לא היה בפרסום, למרות שאתמול אפילו שוחחתי עם היושב ראש.

סילבן שלום: אני מודה לך אדוני היושב ראש.

סילבן שלום: אתה באמת איש שעוסק בנושא סטודנטים, צעירים, חינוך הרבה מאד שנים, ואני חושב שהעובדה שאתה יושב כאן בתפקיד היא טובה לחינוך, היא טובה לסטודנטים, טובה לצעירים, ואני מקווה מאד שאתה תהיה עוד זמן רב פה בועדה הזאת, כי אתה באמת, לפי דעתי, האיש המתאים לעניין.

סילבן שלום: עשינו גם בעבר את חוק זכויות הסטודנט, ועשינו, יחד, ועשינו עוד דברים נוספים, כך שזה באמת.

אלכס מילר: מכוני הפסיכומטרי.

סילבן שלום: מכוני הפסיכומטרי, חוק הפיקוח על המכונים הפסיכומטריים, ועוד שורה ארוכה של דברים, כך שאני יודע את המחוייבות שלך לעניין.

סילבן שלום: אנחנו רוצים לדבר היום על הרעיון של הקמת האוניברסיטה בגליל, אבל לא ניתן להתחיל מבלי שאנחנו מדברים גם על מה שמתרחש עכשיו מבחינה אקדמית בגליל, וטוב שיש פה גם את אהרל'ה בית הלחמי, שנמצא כאן, הרים את היד.

סילבן שלום: החלום של הקמת בית ספר לרפואה בצפת היה חלום של הרבה מאד שנים, והוא, באיזה שהוא מקום, נתקע עמוק עמוק במקרר, היה בהקפאה עמוקה, ואני חושב שמה שאנחנו רואים בשנה האחרונה זה דחיפה עצומה של הפרוייקט הזה, שהגיע להבשלה מלאה, כאשר ביום חמישי לפני 10 ימים היה השלב האחרון שבו המועצה להשכלה גבוהה, אותה ועדה של אהרל'ה בית הלחמי נתנה את ההיתר לפתוח מסלול לימודים גם לישראלים שלומדים רפואה בחו"ל, אבל גם לישראלים שהם כאן, בוגרים של מדעי החיים שיוכלו ללמוד.

סילבן שלום: אנחנו מדברים על 70 סטודנטים ישראלים, 50 מחו"ל.

סילבן שלום: אני מקווה שנוכל להגיע בהבנות גם להרחבה של המספר הזה, כדי שאנחנו נוכל באמת להתחיל הקמה של בית ספר אמיתי לרפואה, שאני רואה אותו בהבשלה מלאה גם עם אלף סטודנטים, שיהיה שם גם פיזיותרפיה, וגם סיעוד, וגם מינהל בריאות, וגם מינהל רפואי, כך שהדבר הזה באמת יעשה שינוי דרמטי, ייצר אלפי מקומות עבודה.

סילבן שלום: לפי התכנית המקורית זה היה 5,000 מקומות עבודה.

סילבן שלום: היום, לאחר שאנחנו מנסים לעשות את השלב הבא, וזה הקמת אזור תעשייה שיהיה שם למוצרים ביו – רפואיים, וביו – טכנולוגיים ואחרים, שתהיה להם את הנגישות.

סילבן שלום: אנחנו יכולים לדבר אפילו על כמעט הכפלה של מספר המועסקים אפילו ל – 10 אלפים.

סילבן שלום: אני חייב לציין את אוניברסיטת בר אילן שעשתה מעשה יפה, והתקדמה, ורצה, הביאה 15 מדענים חוזרים מחו"ל, וקלטה אותם, כאשר כמובן התנאי שלנו היה תמיד שהם יעברו לגור בגליל, וזה תנאי מפתח.

סילבן שלום: מדובר על 15 מדענים בכירים, שאחרי שנים ארוכות בחו"ל חוזרים ובאים באמת.

סילבן שלום: עובדה שמחזירים את המשפחות האלה זה כבר מהלך ציוני חשוב.

סילבן שלום: שמביאים אותם לגליל זה מהלך שמחזק את החשיבות, והעובדה שהם גם ישתלבו בבתי החולים הדבר הזה הוא כמובן דבר מרכזי.

סילבן שלום: כמובן לצד בית ספר לרפואה אנחנו גם פועלים במקביל לשדרוג כל מערך הבריאות.

סילבן שלום: ושדרוג מערך הבריאות בגליל הוא דבר נדרש.

סילבן שלום: הרבה פעמים צריכים לנסוע שעה, או שעה וחצי כדי לקבל טיפול, ואני אמרתי במרכז הארץ, בסוף השבוע האחרון, באיזה שהוא מקום, היה איזה שהוא דיון, אמרתי: אם הייתם נאלצים לנסוע כדי לקבל טיפול רפואי מסויים עד לבאר שבע, הרי כאן היו הפגנות ברחובות, זה היה כאן פשוט, כל המדינה הייתה בוערת.

סילבן שלום: דברים שקורים באזור הגליל באופן קבוע, ולצערי הרב, במקרה הטוב, נאלצים לנסוע לרמב"ם.

סילבן שלום: במקרה הפחות טוב נאלצים לנסוע עד למרכז הארץ כדי לקבל טיפול שאמור להיות דבר מובן מאליו.

סילבן שלום: דרך אגב, הנושא הזה יעלה היום, במסגרת יום הדיונים נגב גליל, גם בועדת הבריאות, ועדת עבודה הרווחה והבריאות בשעה 12:00, ויהיה שם דיון על כל שדרוג מערך הבריאות.

סילבן שלום: אני ציינתי את כל העניין הזה כי אני חושב שהקמת האוניברסיטה אמורה להיות הטריגר, העוגן, הקמת בית ספר לרפואה בצפת אמור להיות הטריגר, או הזרז, זה שדוחף, והעוגן להקמת אוניברסיטה בגליל.

סילבן שלום: לפני כחמש וחצי שנים, כמעט שש שנים התקבלה החלטה להקים אוניברסיטה בגליל, וההחלטה הזאת היא החלטה שכבר קיימת.

סילבן שלום: דובר על גיוס של תורמים, והיו מספר אנשים שגם אמרו שיתרמו, וכדומה.

סילבן שלום: ואנחנו, לאחר בדיקה של העניין הגעתי, יחד עם החברים, למסקנה שהקמת האוניברסיטה הזאת היא כמובן דבר חשוב, נדרש, יעשה את השינוי שקרה בבן גוריון.

סילבן שלום: בן גוריון עשה שינוי אדיר בבאר שבע והאזור.

סילבן שלום: היום אוניברסיטת בן גוריון לבד היא 20 אלף סטודנטים.

סילבן שלום: יש שם, בתוך העיר באר שבע, את מכללת סמי שמעון, יש מכללה להוראה קיי.

סילבן שלום: יש מדרשה לחינוך גופני, שהיא המקבילה של וינגייט.

סילבן שלום: רק בבאר שבע עצמה לומדים 30 אלף סטודנטים, שזה פשוט דבר מדהים, ושינה בצורה דרמטית את האזור.

סילבן שלום: כמובן שהמקומות הנלווים כמו "ספיר" וגם מכללת אילת תורמים.

סילבן שלום: אנחנו נדבר גם על דברים שאנחנו רוצים לעשות בבן גוריון בהמשך, אבל אוניברסיטה בגליל היא פשוט דבר נדרש, בגלל העובדה שאין שם את המענה המלא.

סילבן שלום: יש מכללות שקמו, ואני שמח שהייתה לי אז הזכות להיות שותף להקמת המכללות, לא מרצון של האוניברסיטאות, אלא מתוך מצב שהאוניברסיטאות חשבו שההצעה שלי עומדת לעבור, והיא כניסה חופשית לאוניברסיטאות.

סילבן שלום: אולי יהודית יותר זוכרת את זה.

סילבן שלום: כניסה חופשית לאוניברסיטאות בשנה הראשונה, כמו שקיים באירופה, והמיון בסוף השנה הראשונה יאפשר להמשיך הלאה.

סילבן שלום: כאשר האוניברסיטאות ראו שזה עבר ללא צחוק, בטרומית, עבר בועדה, עבר בקריאה ראשונה, והבינו שהולכת להיות קריאה שניה ושלישית, נענו להפצרותיהם של אברום בורג דאז, יושב ראש ועדת החינוך, ורובינשטיין, להקים את המכללות לא מתוך בחירה, אלא מתוך כורח, ואחרי שנעשו שלושה תיקונים בחוק המכללות, הם כמובן דבר שהביא לכך שהמכללות היום הם חיות, בועטות ונושמות.

סילבן שלום: ודרך אגב, מספר הסטודנטים לתואר ראשון במכללות השנה הוא יותר גבוה ממספר הסטודנטים לתואר ראשון באוניברסיטאות.

סילבן שלום: לראשונה.

סילבן שלום: אבל אנחנו מדברים על מחוז צפון שבו מתגוררים מיליון 250 אלף תושבים, ואנחנו מדברים על כך שבמחוז הזה אין אוניברסיטה, כשבמחוז תל אביב יש מיליון 200, שם יש אוניברסיטה.

סילבן שלום: מחוז חיפה הוא רק 893 אלף, ויש אוניברסיטה, ואני חושב שבעניין הזה אנחנו פשוט חוטאים, כי אנחנו גורמים לפריחה של צעירים שרוצים ללכת ללמוד.

סילבן שלום: לא כל דבר יש במכללות, וכאשר הם הולכים לאוניברסיטאות הם גם לאחר מכן, לצערנו הרב, לא חוזרים.

סילבן שלום: ולכן, אנחנו רוצים ללכת על משהו אחר.

סילבן שלום: במקום להמציא את הגלגל ולהקים אוניברסיטה, לעשות אוניברסיטה רב קמפוסית.

סילבן שלום: אוניברסיטה רב קמפוסית שתהיה מבוססת על המכללות הקיימות.

סילבן שלום: דרך אגב, גם באוקספורד יש 46 או 47 קמפוסים, לא הצלחתי לבדוק עד הסוף, כי במקומות מסויימים כתוב 46, באחרים כתוב 47 קמפוסים.

סילבן שלום: כך גם בבוסטון.

סילבן שלום: אבל למה ללכת רחוק?

סילבן שלום: פה בירושלים, באוניברסיטה העברית – 3 קמפוסים: יש קמפוס הר הצופים.

סילבן שלום: קמפוס גבעת רם, ויש קמפוס ברחובות.

סילבן שלום: כך שהרעיון של אוניברסיטה רב קמפוסית הוא דבר שקיים גם בארץ.

סילבן שלום: הוא ייתר את הצורך להקים משהו מחדש יש מאין.

סילבן שלום: יביא לכך שהעלויות יהיו הרבה הרבה יותר קטנות, לצורך העניין.

אלכס מילר: גם בבאר שבע בן גוריון יש להם קמפוס באילת.

סילבן שלום: לא רק זה, מה שאתה צודק.

סילבן שלום: עכשיו הזכרת לי משהו נוסף.

סילבן שלום: שבין גוריון כשהוקמה, הוקמה כשלוחה של הטכניון בהנדסה, ושלוחה של האוניברסיטה העברית במדעי הרוח והחברה.

קריאה: כל האוניברסיטאות בארץ, חוץ מהעברית, הוקמו בצורה הזאת.

סילבן שלום: ככה היא הוקמה.

סילבן שלום: גם תל אביב הוקמה כשלוחה של.

קריאה: וגם חיפה.

סילבן שלום: ולכן ראינו שיש דברים שאכן קרו.

סילבן שלום: אנחנו מדברים על האפשרות לעשות את זה, יש היום 6 מכללות.

סילבן שלום: ואני לא רוצה להגיד יותר חזקות או יותר חלשות.

סילבן שלום: אבל ישנן 3 שנחשבות יותר מבוססות, שזה: תל חי, עמק יזרעאל ואורט בראודה, וה - 3 האחרות שהם בדרך להיות מבוססות, שזה: צפת, שזה גליל מערבי וכנרת.

סילבן שלום: אנחנו מדברים על הצורך לעשות אוניברסיטה שתהיה מבוססת על העניין הזה.

סילבן שלום: יש כמובן, תכנית החומש היא הגדלתם והפיכתם לאוניברסיטה.

סילבן שלום: זה מאפשר לעשות את זה באופן מהיר וזריז.

סילבן שלום: במידה וות"ת כמובן ייתן לזה את היד.

סילבן שלום: זה מצריך גיוס של סגל אקדמי.

סילבן שלום: הרחבה, שדרוג תשתיות באופן הדרגתי.

סילבן שלום: כאשר אנחנו מדברים שבשלב הראשון זה יהיה מבוסס על 3 המכללות האלה, ובשלב השני יצטרפו המכללות הנוספות.

סילבן שלום: אנחנו כבר קיימנו ישיבות עם כל ראשי המכללות.

סילבן שלום: מספר ישיבות.

סילבן שלום: ישבנו איתם.

סילבן שלום: כמובן שיש תמיד גם בעיות אנושיות, אישיות, מי יעמוד?

סילבן שלום: איך יהיה בראש?

סילבן שלום: אבל אני חושב שגם את זה סיכמנו.

סילבן שלום: נצטרך לקבל החלטה.

סילבן שלום: יכול להיות שצריך גם להשאיר מכללות באזור, לא רק אוניברסיטה, גם שיהיו מכללות ליד, וזה גם חשוב.

סילבן שלום: אבל ות"ת הקימה מראש משהו שהוא שונה.

סילבן שלום: כאשר היא בחרה כל מכללה שהיא תעסוק בתחום מסויים.

סילבן שלום: ברגע שהיא בחרה שכל מכללה תעסוק בתחום מסויים אין עניין של כפילות.

סילבן שלום: זאת אומרת, אם אני לוקח את תל חי אז היא עוסקת במדעי החיים, במדעי הסביבה.

סילבן שלום: אם אני לוקח את עמק יזרעאל – אז היא עוסקת יותר במדעי החברה, בחינוך.

סילבן שלום: ואם אני לוקח את אורט בראודה – זה הנדסה.

סילבן שלום: כך שאם אנחנו מצרפים לזה את מה שקיים כבר, זה יכול להיות משהו חשוב וגדול.

סילבן שלום: אנחנו מדברים על אוניברסיטה שבסוף, בהיקף הכולל שלה, תקיף 22 אלף, או 21 אלף סטודנטים, נכון להיום.

סילבן שלום: וכמובן שאנחנו מדברים על גידול במספר הסטודנטים כתוצאה מהעניין.

סילבן שלום: אנחנו נראה גידול של 5,000 או 6,000 סטודנטים לעומת מה שיש לנו היום.

סילבן שלום: זה מה שקיים היום, ואנחנו מדברים על מה שיהיה בעוד 5 שנים, כאשר כל הפער שאנחנו רואים הוא 100 מיליון שקלים בלבד.

סילבן שלום: ב – 100 מיליון שקלים אנחנו עושים אוניברסיטה.

סילבן שלום: עכשיו, בתקציב המדינה, כשר האוצר לשעבר, זה לא סכום, בוודאי לא משמעותי, כדי לעבור ולהקים אוניברסיטה.

סילבן שלום: התכנית הראשונה הייתה כמובן.

אלכס מילר: אבל זה התקציב, אם אני לא טועה, זה ללימודים לתואר ראשון עכשיו.

סילבן שלום: גם לתואר ראשון, גם לתואר שני, גם לסגל,

אלכס מילר: זה כולל מחקר?

סילבן שלום: הכל.

סילבן שלום: אנחנו עשינו עבודה מקיפה של העניין, וגם אם זה יעלה יותר אז זה לא יהיה בדרמטי יותר.

סילבן שלום: זה יהיה משהו שיאפשר להקים את האוניברסיטה הזאת, ואני חושב שאנחנו נהיה עדים לפיתוח של הגליל בצורה משמעותית.

סילבן שלום: עכשיו, כמובן מכון המחקר ...

סילבן שלום: שנמצא שם, הוא חלק מאותו מערך של אוניברסיטה רב קמפוסית.

סילבן שלום: הוא נמצא בקריית שמונה, חי, עובד, בועט, הוא ממש ממש טוב.

סילבן שלום: עכשיו, כמובן שכאשר עושים את זה ומעבירים אותם ממכלה לאוניברסיטה לא צריך לתקצב את הסטודנט בכל הסכום.

סילבן שלום: אלא היום הוא מתוקצב מכללה, מדובר על הדלתא בין תקצוב מכללה לבין תקצוב אוניברסיטה.

סילבן שלום: כך שלא מדובר על תוספת גדולה לעומת הקמה יש מאין של אוניברסיטה לפי התכנית הגרנדיוזית הראשונה, ולכן אני תמיד מאמין בהכנסת רגל בדלת.

סילבן שלום: תמיד.

סילבן שלום: וזה עובד.

סילבן שלום: גם כשעשיתי את הרפורמה במס הכנסה, והיה צריך להטיל מס על הבורסה, שהרבה רצו בעבר ולא הצליחו, כשנכנסתי להיות שר האוצר, אבי בן בסט היה מנכ"ל משרד האוצר, והוא אמר לי, אמרתי לו: תישאר חודש, חודשיים.

סילבן שלום: אמר לי: מה עם הרפורמה שלי?

סילבן שלום: אמרתי לו: אני אבדוק מה זה.

סילבן שלום: אמר לי: הכל כמקשה אחת.

סילבן שלום: אז אמרתי: תשמע, זה לא ספר תנ"ך.

סילבן שלום: רק ספר תנ"ך אי אפשר לשנות.

סילבן שלום: אז הורדנו מס על מתנות, ומס על קרנות השתלמות.

סילבן שלום: במקום 25 אחוז עשינו 15.

סילבן שלום: היום כבר העלו את זה ל – 20 אחוז מס.

סילבן שלום: ויש לנו 7 מיליארד הכנסה יש מאין משוק ההון.

סילבן שלום: כמובן גם ירדו שיעורי המס בצורה דרמטית.

סילבן שלום: אבל כמו בעניין של בית ספר לרפואה: התחלנו במסלול הזה, בסוף נגיע, אני מאמין בהבשלה מלאה, גם למסלול של ה – 6 שנתי.

סילבן שלום: וזה יקרה.

סילבן שלום: זה יקרה.

סילבן שלום: זה לאט לאט זה יתפתח, זה יתרחב, זה יהיה, וכאשר זה יעבוד, ויעבוד בצורה טובה, אז יהיה לנו גם מודל של חו"ל, גם מודל 4 שנתי, וגם מודל 6 שנתי, וגם באוניברסיטה כאן אני חושב שצריך לעשות את זה בדרך הזאת, ולא בדרך של הקמת אוניברסיטה, כמובן יש מאין.

סילבן שלום: עכשיו, לסיכום הפרק הזה, ואני רוצה שגם אנשים כמובן, לא שאני לוקח לך את העניין, אבל שאני גם אשמע אותם, אני אצטרך לרוץ מועדה לועדה.

סילבן שלום: אז אני יכול להיות כאן עד קרוב ל – 10:00, ואז אני צריך לרוץ לועדה הבאה.

סילבן שלום: ואז אנחנו נעשה את זה.

סילבן שלום: אני רוצה לומר, תיראו, אוניברסיטה בגליל היא מחוייבת המציאות.

סילבן שלום: צריך חזון, צריך אמונה שאפשר לעשות את זה.

סילבן שלום: אני יודע שבוועדה לתכנון ותקצוב, כמובן, יש גם התנגדויות.

סילבן שלום: באופן טבעי כשיש עוד אוניברסיטה אז המשאבים מתחלקים לעוד אוניברסיטה.

סילבן שלום: וזה לוקח מהקיימות באופן כזה או אחר, אם לא מגדילים את התקציב.

סילבן שלום: אבל צריך לראות את החשיבות של העניין.

סילבן שלום: גם את בן גוריון לא רצו להקים.

סילבן שלום: גם לאוניברסיטת בן גוריון הייתה התנגדות גמורה להקים את זה שם.

קריאה: תל אביב.

סילבן שלום: תל אביב, אני כבר מדבר על שנים אחרות שאני לא זוכר.

סילבן שלום: לחשוב היום שלא היה את אוניברסיטת בן גוריון.

סילבן שלום: זה פשוט נשמע כמעט משהו דמיוני.

סילבן שלום: אותו דבר גם יהיה כאן.

סילבן שלום: אני תמיד אומר, אבנר, אתם בנגב, אני אומר לחברי בנגב, לכם: תיראו, לכם יש אוניברסיטה, בגליל אין.

סילבן שלום: לכם יש רכבת, להם אין.

סילבן שלום: לכם יש כביש 6 שמגיע.

סילבן שלום: צריך לעשות משהו, לא שחס וחלילה בנגב צריך לעשות הרבה דברים.

סילבן שלום: אם אתה תהיה איתי בועדות האחרות היום תראה גם עבר צה"ל דרומה, ודברים אחרים שאנחנו עוסקים, אבל צריך לעשות את האוניברסיטה בגליל.

סילבן שלום: אני גם שמח להגיד שאנחנו פועלים עכשיו לנסות להקים פקולטה למוסיקה באוניברסיטת בן גוריון.

סילבן שלום: אקדמיה למוסיקה בירושלים כבר מפוצצת באלף סטודנטים, ואנחנו נמצאים במגעים עם ארנון צוקרמן, נשיא מכללת בצלאל, להקים שלוחה של המכללה בערד, יחד עם ראש העיר, טלי, שהיא בתוך העניין.

סילבן שלום: אני חושב שזה ייתן תסיסה גדולה מאד לתוך הנושא הזה של תרבות בנגב, שזה גם דבר חשוב ודבר מרכזי, כי בסופו של דבר, מאות מוזיקאים צעירים שיגיעו, ומאות אומנים צעירים שיגיעו יפתחו שם את העניין.

סילבן שלום: בבאר שבע אנחנו מדברים כבר על רובע האומנים שיהיה שם בעיר העתיקה, וזה עוד דבר שייתן גם דחיפה נוספת למה שכבר קיים בנגב, אבל היום אנחנו מדברים על הגליל.

אלכס מילר: תודה אדוני.

אלכס מילר: אני מעביר את זכות הדיבור לאהרן בית הלחמי.

אלכס מילר: בבקשה אדוני.

סילבן שלום: אני רוצה רק מילה אחת להודות גם לאהרן בית הלחמי.

סילבן שלום: באמת מילה טובה שמגיעה לו בעניין הזה, ויהללך זר ולא פיך.

סילבן שלום: אהרן בית הלחמי עמד בראש הצוות של המועצה להשכלה גבוהה לקביעת האוניברסיטה שתנהל, או תוביל את הקמת בית ספר לרפואה בצפת.

סילבן שלום: והנושא הזה היה תקוע הרבה מאד זמן.

סילבן שלום: אני זוכר ישיבה שהייתה אצלי בנובמבר 09', באוקטובר, נובמבר 09', שראינו שזה לא זז, וכדומה, ודיברתי איתו, ובאתי להופיע בפני הועדה ואני יכול לומר שהוא נתן דחיפה עצומה.

סילבן שלום: גם בהתנגדויות שהיו שם.

סילבן שלום: ההתנגדויות הרי, וזה בכל מקום, לא להקים ולא לעשות, ואני יכול לומר, באמת, להודות לך ולוועדה, אבל בראש ובראשונה לך, על הדחיפה העצומה שעשית ונתת לפתוח את האוניברסיטה הזאת כבר באוקטובר הקרוב, וגם עם שני המסלולים שלה, גם לימודי חו"ל, וגם לימודים ישראלים, ועל כך, אני מאמין בשם כולם, שא ברכה.

אלכס מילר: בבקשה אדוני.

אלכס מילר: ואחריך ראש עיריית צפת.

אהרן בית הלחמי: תודה רבה.

אהרן בית הלחמי: רציתי רק להגיד, הועדה שלנו ממשיכה לפעול כועדה שמלווה את הקמת בית הספר, כי המשימה לא נגמרה.

אהרן בית הלחמי: רציתי רק לומר המועצה להשכלה גבוהה וות"ת לקחו על עצמם את המשימה בצד שלהם, במקביל למשימה של המשרד לפיתוח הנגב והגליל.

אהרן בית הלחמי: למרות שאפשר היה לגדיל את מספר הסטודנטים בבתי הספר לרפואה ולפתור את בעיית הסטודנטים.

אהרן בית הלחמי: ההבנה שבית הספר לרפואה ישמש עוגן מסייע לפיתוח העיר צפת והגליל ומערך הרפואה בגליל, היה בעצם גורם ממש מרכזי למוטיבציה של הועדה ושל הקמת הפרוייקט הזה.

אהרן בית הלחמי: רציתי גם, אם הודית לי, אני רוצה להודות לשר, כי פה זכיתי לשיתוף פעולה של המערכת של ההשכלה הגבוהה מצד אחד, והמערכת של המשרד של השר סילבן שלום.

אהרן בית הלחמי: אי אפשר להקים כזה פרוייקט, והשיתוף פעולה פה הוא לדוגמא.

אהרן בית הלחמי: אני רוצה רק להתייחס, לא להתנגד, אבל להסביר משהו.

אהרן בית הלחמי: אני זוכר מאד את הפגישה הראשונה במשרד של השר, שהשר עם האנרגיות שלו רצה לראות כבר באותה שנה את בית הספר נפתח, ואמר לי גם: אני זוכר שגם בבן גוריון, לא כבר בשנה הראשונה, זה היה,

סילבן שלום: לומדים על הדשא.

קריאה: גם לך הוא אמר את זה?

אהרן בית הלחמי: זה רק מראה שזה אמת.

אהרן בית הלחמי: אבל הנקודה היא.

סילבן שלום: וסידרתי כבר את המבנים היבילים האלה, את הקרוואנים.

סילבן שלום: יכולנו לפתוח את זה גם ב – 2010.

אהרן בית הלחמי: רציתי לספר לכולכם, אנחנו מתכוונים בכל הרצינות, וצריך גם שזה יהיה מפורסם, שבית הספר לרפואה בצפת לא יהיה זנב לאריות של בתי הספר לרפואה בארץ.

אהרן בית הלחמי: הוא בסופו של דבר, שמנצל את ההזדמנות שמקימים משהו פרום סקרצ', מה שנקרא, וכל מיני עקבות שמקשות על פיתוח של בתי ספר ותיקים קיימים שמקשים עליהם להכניס חדשנות, בית הספר הזה הוא יהיה הכי מתקדם שרק אפשר לתאר.

אהרן בית הלחמי: אנחנו קיימנו בצפת לפני שנה וחצי כנס עולמי שבאו מובילים בעולם של בתי הספר לרפואה.

אהרן בית הלחמי: ראש הארגון של בתי הספר לרפואה בארצות הברית, פרופסורית מקנדה שמלמדת בבית ספר שמלמדים הורים בבתי ספר לרפואה, והם ממש קינאו בנו שנוצרה לנו ההזדמנות להקים בית ספר לרפואה מהתחלה.

אהרן בית הלחמי: עכשיו, למה אני גם אומר את זה?

אהרן בית הלחמי: כי בנקודה של האוניברסיטה בגליל, דרך אגב, ואני לא מדבר עכשיו בתור ות"ת, כי אני גמרתי להיות שם חבר 10 שנים, ואני נציג ציבור הייתי שם, ולא נציג של אחד המוסדות, אבל יכולתי להסתכל ולראות כמה באמת חשוב שכשמקימים משהו, אפשר לראות שיש לא רק את המאה מיליון שקל, אלא גם את האפשרות שזה יהיה מוסד מצטיין.

אהרן בית הלחמי: עכשיו, אנחנו עוד לא גמרנו בארץ להשלים את אוניברסיטת חיפה שתהיה אוניברסיטה שלמה ומצויינת.

אהרן בית הלחמי: זה לא פשוט להיות אוניברסיטה בהשוואה למכללה, כי אוניברסיטה צריכה, היום המחקר המדעי מחייב רב תחומיות.

אהרן בית הלחמי: רב תחומיות מחייבת שבאוניברסיטה יהיו כל הדיסציפלינות ההכרחיות.

אהרן בית הלחמי: זה אומר: מתמטיקה, ופיזיקה, וכימיה, וביולוגיה, אחרת זה לא אוניברסיטה.

אהרן בית הלחמי: בחיפה, למשל, עוד הרבה חסר.

אהרן בית הלחמי: לכן אני לא רוצה להגיד נגד אוניברסיטה בחיפה, זה חזון יפה.

אהרן בית הלחמי: אני,

סילבן שלום: בגליל,

אהרן בית הלחמי: בגליל.

סילבן שלום: זה לא היה פליטת פה סתם.

סילבן שלום: כי רוצים לעשות, אוניברסיטת חיפה לקחת את אחת המכללות ולהפוך את זה בשם לאוניברסיטת חיפה והגליל.

סילבן שלום: אז גם את זה אנחנו יודעים, וגם את זה אנחנו,

אהרן בית הלחמי: אני לא בעניין כל כך, אבל אני די בעניין לדעת שרוצים לקחת לא רק מכללה, אלא לקחת יותר ממכללה, ולהקים בגליל 3 לפחות 3 מרכזי מחקר שיהיו באיזה שהוא אופן יחד עם אוניברסיטת חיפה.

אהרן בית הלחמי: אני רק אומר יש גם אלטרנטיבה כזאת, ויכול להיות שהיא גם תפתור את הבעיה וגם תהיה מוצלחת.

אהרן בית הלחמי: אני בעד הגליל.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: אילן בבקשה.

אילן שוחט: קודם כל, בוקר טוב.

אילן שוחט: אני גם כן מצטרף לברכות למשנה לראש הממשלה, סילבן שלום, על היום המיוחד הזה שמעלה את קרנה של הנגב ושל הגליל.

אילן שוחט: אני רוצה לומר פה מספר דברים, כראש רשות, וגם כפורום של ראשי רשויות למעלה מ – 15 במספר, שהתאחדו והתאגדו סביב הנושא של הבית ספר לרפואה, הפקולטה לרפואה.

אילן שוחט: חבל, איפה פרופסור בית הלחמי?

אילן שוחט: הלך?

קריאה: הוא לא פרופסור.

אילן שוחט: יצא.

אילן שוחט: רציתי שהוא ישמע את הדברים דווקא.

אילן שוחט: ואני רוצה לומר שהשר, המשנה לראש הממשלה, סילבן שלום, עושה פה למעשה מעשה ששם בצד את כל השיקולים הפוליטיים, ושם בצד את כל האינטריגות, ואני יכול להגיד לכם, כאחד שמלווה, מיום כניסתי לתפקיד, את הנושא של הבית ספר לרפואה.

אילן שוחט: חשבתי שהפוליטיקה נמצאת ברשויות המקומיות, ונמצאת בממשלה ובכנסת, וגיליתי שפוליטיקה באקדמיה היא פי אלף יותר מורכבת, כי שמה, בפוליטיקה שלנו אנחנו יודעים, רואים את הסכין בא אליך או לגב או לחזה.

סילבן שלום: אילן, אנחנו בשידור חי.

סילבן שלום: תזהר עם הדימויים של הסכינים האלה.

אילן שוחט: שמה אתה שותה את המים ולא מתעורר בבוקר.

קריאה: אילן, אבל כולנו יצאנו משמה, אז אתה צריך לדעת.

יעקב כץ: רק תציין שגם שם אנשי הימין שולטים בצורה מוחלטת.

אילן שוחט: מה שאני רוצה לומר זה שכיום הגליל אין יד מכוונת.

אילן שוחט: כל מכללה עושה ופועלת לפי אינטרסים וכיוונים שהיא רוצה לחתור.

אילן שוחט: כל אוניברסיטה עושה איזה שהוא מחטף, חוברת, עושה הסכם עם מכון כזה או אחר.

אילן שוחט: אין יד מכוונת.

אילן שוחט: אין מישהו שרואה את התמונה הכללית.

אילן שוחט: לא יעלה על הדעת שפקולטה לרפואה של בר אילן קמה בגליל, יושבת בגליל, יוצרת מעין בסיס, כמו שדיבר על זה המשנה לראש הממשלה, ובמקביל, אוניברסיטת חיפה הולכת וחותמת איזה שהוא הסכם עם מכון מיגל לפתוח את אוניברסיטת הגליל.

אילן שוחט: נהיה פה סלט אחד שלם בכל הגליל, וחייבת להיות יד מכוונת, וצריכים כולם להסתכל ולראות מה טוב לגליל, ולא מה טוב לנשיא אוניברסיטה כזה, או לנשיא מכללה כזה.

אילן שוחט: חייבת להיות יד מכוונת.

אילן שוחט: ואני אומר לך כבוד השר, יש אחריך גב של כל ראשי הרשויות בגליל להוביל את המהלך הזה.

אילן שוחט: אנחנו נעשה כל מה שאפשר שתהיה פה מדיניות, יד מכוונת.

אילן שוחט: החזון שלך מאד מתאים למציאות הקיימת, וגם אתה הוכחת שהוא פועל והצליח במקומות אחרים.

אילן שוחט: גם היבטים כלכליים, גם מבחינת הגיאוגרפיה, שזה נושא לא פחות מורכב.

אילן שוחט: מדברים פה על הקמת קריית מחקר ומדע בגליל שישבו שמה גם הבתי ספר לרפואה, גם אוניברסיטת הגליל, גם מכון המחקר, גם מעבדות.

אילן שוחט: יהיה מקום אחד מרוכז.

אילן שוחט: ומספיק עם הפילוגים והמשיכה לפה, ומשיכה לשם, יד אחת מכוונת.

אילן שוחט: לרכז מאמץ.

אילן שוחט: זה מאד קשה במדינת ישראל, ואם אנחנו 15, והמספר הולך וגדל, ראשי רשויות התאחדנו והתאגדנו, ויתרנו על השיקולים הצרים והקטנים וראינו את טובת הגליל כולו, אם מסתכלים על הדברים בראיה רחבה, ויש לנו שר שמוביל ונותן את הקצב ואת הטון, צריך ללכת ולהתאחד סביב הדברים האלה, וזה המקום, וזה רגע להגיד את זה שאנחנו מאד תומכים בעמדה של השר, ואנחנו חושבים שזה הדבר הטוב ביותר גם מבחינה אקדמית, גם מבחינה חברתית, גם מבחינת התפתחות הגליל, וגם מבחינה תקציבית שכל הזמן אנחנו נתקלים באוצר במקרים כאלה או אחרים, יכולים לראות פה את האיגום משאבים, וגיאוגרפית ייצור סוף סוף את השינוי האמיתי שמייחלים.

אילן שוחט: אני מברך את השר, ואת אורנה, ואת כל הצוות, וגם את יושב ראש הועדה על ההתגייסות וההירתמות, והדחיפה של הדברים.

אילן שוחט: יישר כוח לכולם.

אלכס מילר: תודה אדוני.

אלכס מילר: איציק, אתה רוצה להתייחס עכשיו?

איציק שמולי: אני אתייחס.

איציק שמולי: אני רוצה לשמוע גם את עמדת הות"ת.

איציק שמולי: העמדה של הסטודנטים ידועה.

איציק שמולי: כלומר, אני חושב שמבחינת.

אלכס מילר: איציק שמולי הוא יושב ראש התאחדות הסטודנטים, למי שלא מכיר.

איציק שמולי: טוב, התחלתי, אז אני כבר אמשיך.

איציק שמולי: בשנתיים האחרונות קורים תהליכים מאד מבורכים בכל מה שקשור לקידום האיכות במערכת ההשכלה הגבוהה.

איציק שמולי: אחרי שנים שהמערכת צמחה, ובאמת הרבה סטודנטים נכנסו אז התחילו לשים את הדגש גם על מרכיב האיכות.

איציק שמולי: אני חושב אבל שזה בסדר שכל הזמן מדברים על טיפוח מצויינות וטיפוח איכות גם במחקר וגם בהוראה, אבל מהצד שלנו כסטודנטים חייבים כל הזמן להבטיח שהסטודנטים לא רק שייכנסו לתוך מערכת ההשכלה הגבוהה, אלא גם שיגיעו למקומות, אתם יודעים?

איציק שמולי: יש מדרג, בכל זאת, באקדמיה, אז שיגיעו גם לאוניברסיטאות, וגם לאפשרויות מחקר.

איציק שמולי: אני חושב שהיוזמה הזאת שלך, כבוד השר, בהחלט משרתת את המטרה הזאת.

איציק שמולי: מסכים עם מה שאמר ראש העיר, אנחנו גם חווים, אני בעיקר כחבר מל"ג מרגיש שמגיע איזה שהוא ערב רב של תכניות ואישורי חוגים למל"ג ומרגישים לפעמים איזה שהוא מחסור ביד מכוונת.

איציק שמולי: לא ברור מה ייעודה של כל מכללה ואיך הכל, בסופו של דבר, מתחבר.

איציק שמולי: כשהיוזמה הזאת גם משרתת את היעד של נגישות הסטודנטים למערכת ההשכלה הגבוהה, וגם תעלה על נס את כוחן ואת איכותן של המכללות, ועל כך אני בהחלט מברך.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: אברהם בראון.

אברהם בראון: בוקר טוב.

אברהם בראון: אני המזכיר האקדמי של אוניברסיטת בן גוריון קרוב ל – 30 שנה כבר, ואיש הנגב 60 שנה.

אברהם בראון: אז אני קודם כל מברך את זה שהגיע פיתוח לגליל, ואני יותר מזה שמח לראות כאן שמקבלים את אוניברסיטת בן גוריון כמובן מאליו.

אברהם בראון: זה אמר כבוד השר, וכבוגר האוניברסיטה בוא בטח לא מתבייש בכך.

אברהם בראון: יחד עם זה חשוב לא לשכוח את הנגב ואת הדרום.

אברהם בראון: ואני ברשותכם אתמקד ב – 3, 4 נקודות שלעניות דעתנו חשוב לבטא אותן במסגרת הועדה הזו: א - התרומה הבלתי משוערת אפילו, אפשר לומר, של האוניברסיטה לקהילה.

אברהם בראון: לקהילה בדרום, לקהילה בבאר שבע, לקהילה ביישובים שליד באר שבע.

אברהם בראון: לא לשכוח שאוניברסיטת בן גוריון שאכן נוסדה מהטכניון והאוניברסיטה העברית, ואנחנו על זה מודים, לא שוכחים, היא הטריגר להמשיך ולפתח מסגרות לימודים בדרום.

אברהם בראון: שלוחה שהוקמה באילת כשלוחה של אוניברסיטת בן גוריון היא דבר יוצא דופן.

אברהם בראון: עכשיו זה מסתדר עם המודל שכבוד השר הציג כאן עם האוניברסיטה הרב קמפוסית.

אברהם בראון: אני מזכיר שוב.

סילבן שלום: יש לך גם בשדה בוקר, לא רק באילת.

אברהם בראון: יש קמפוס נוסף בשדה בוקר.

אברהם בראון: נכון.

סילבן שלום: יש גם.

סילבן שלום: אתה יודע מה?

סילבן שלום: אני גם אקח אתכם כדוגמא לאוניברסיטה רב קמפוסית.

אברהם בראון: נכון.

אברהם בראון: זה קמפוס מחקר וקמפוס לימודים בשדה בוקר.

אברהם בראון: כך שהתרומה היא תרומה כוללנית.

אברהם בראון: ולכן לאוניברסיטה הזו צריך להמשיך לתת להתפתח.

אברהם בראון: באיזה מובנים לתת לה להתפתח?

אברהם בראון: נכון להיום האוניברסיטה הזו חסומה מבחינת האפשרות לקלוט תלמידים נוספים.

אברהם בראון: כמו שאתם יודעים במל"ג והות"ת יש הקצאה של מכסות לתלמידים לתואר ראשון ושני, ואנחנו חסומים כרגע.

אברהם בראון: אנחנו מעבר למכסה.

אברהם בראון: יש לנו, כמו שכבוד השר אמר, כ – 20 אלף סטודנטים.

אברהם בראון: התקצוב עובר על משהו כמו, קרוב ל – 17 אלף, פחות מ – 17 אלף סטודנטים.

אברהם בראון: מכאן שהאוניברסיטה יוצאת נפגעת.

אברהם בראון: היבט אחר שמן הראוי להזכירו כאן הוא הפעילות לקידום המלגות לחיילים משוחררים לשנה הראשונה ללימודיהם, שמשום מה אוניברסיטת בן גוריון שנמצאת בפריפריה הוחרגה מהעניין.

אברהם בראון: כל המוסדות האחרים בפריפריה נכללים.

אברהם בראון: אוניברסיטת בן גוריון לא נכללת.

אברהם בראון: מדוע לפגוע באפשרות של חייל משוחרר שראוי ומתאים לו ללמוד באוניברסיטת בן גוריון שלא ייהנה מאותה הטבה שאחרים ייהנו?

אברהם בראון: זאת שאלה.

אלכס מילר: חשוב לציין ששום אוניברסיטה לא נכללת בתוך התקנות האלה.

אברהם בראון: מה אתה אומר?

אלכס מילר: שום אוניברסיטה לא נכללת בתוך התקנות.

אברהם בראון: שום אוניברסיטה?

אברהם בראון: רק למכללות?

אברהם בראון: הבינותי.

אלכס מילר: חשוב לציין.

אלכס מילר: שלא יהיה שאוניברסיטה אחת מקבלת, אוניברסיטה אחרת לא מקבלת.

אלכס מילר: אז חשוב לציין למען ההגינות ששום אוניברסיטה לא נכללת.

אלכס מילר: והסיבות, לדעתי, הם לא הסיבות של ההיבט התקציבי, לדעתי העניין הוא של מילוי המכסות של המכללות בפריפריה שמתקשות לגייס סטודנטים, והם הולכים לכיוון המרכז.

אלכס מילר: זה גם לדעתי אחד מהשיקולים שהיה בעקבות ההחלטה הזאת.

אברהם בראון: אז אני מבין שבאר שבע זה כבר לא פריפריה.

אלכס מילר: לא, זה לא עניין של פריפריה.

קריאה: זה אוניברסיטה.

אלכס מילר: שוב, אני אומר.

יעקב כץ: השר אומר שזה פחות משעה נסיעה.

אלכס מילר: הרציונל שהיה מאחורי.

סילבן שלום: היום באוטו 57 דקות.

סילבן שלום: בשנה הבאה ברכבת 48 דקות.

יעקב כץ: להגיע מאלקנה לוקח שעה וחצי, להגיע מבאר שבע לוקח פחות משעה.

יעקב כץ: אז מי בפריפריה?

אברהם בראון: אני לא בטוח שזה כל כך לטובת האוניברסיטה, כי תהיה ניידות גבוהה ולא יגורו בבאר שבע.

סילבן שלום: אבל זה לטובת הרבה מאד תושבים.

אברהם בראון: בסדר.

אברהם בראון: אני לא מדבר על ההיבט.

סילבן שלום: ...

סילבן שלום: במרכז הארץ.

אברהם בראון: אתה מדבר על ההיבט הלאומי.

אלכס מילר: כן.

אברהם בראון: זהו.

אברהם בראון: זה המסר שרציתי להעביר.

אלכס מילר: תודה אדוני.

אלכס מילר: הפרופסור רבקה בריק.

אלכס מילר: בבקשה.

רבקה בריק: בוקר טוב.

רבקה בריק: אני גם רוצה, כמובן, לאחל הצלחה לבית הספר החמישי.

רבקה בריק: אני מהפקולטה לרפואה בטכניון, ואני חושבת שהחזון הוא חזון מלהיב מאד.

רבקה בריק: בתור מי ששימשה כסגן דיקן להוראה בפקולטה לרפואה עד לא מזמן, אני רוצה לומר שבשלבים הראשונים שהתחילו לתכנן את בית הספר החמישי, ובהחלט הטכניון רצה לזכות באותו מכרז.

רבקה בריק: הוא לא זכה, ואנחנו מאחלים הצלחה לאוניברסיטת בר אילן.

רבקה בריק: חישבנו במדויק את מספר הסטודנטים שיוכלו ללמוד בצפון.

רבקה בריק: אני רוצה להזכיר שסטודנט לרפואה הוא סטודנט שלומד ליד מיטת חולה.

רבקה בריק: צריך מיטות אשפוז.

רבקה בריק: זה לא סטודנט במקצוע שיכול ללמוד באולם הרצאות עם עוד 500 סטודנטים.

רבקה בריק: וכאשר אנחנו עברנו מחלקה מחלקה בכל בתי החולים בצפון הגענו למספר של 120 סטודנטים.

רבקה בריק: בינתיים, במהלך 5 השנים הללו גם הגדילו את מספר הסטודנטים באוניברסיטאות, והיום בטכניון אנחנו עומדים על 110 סטודנטים לשנה.

רבקה בריק: המספרים שכבוד השר מציג אותם, והחזון של 200 או 500 סטודנטים לרפואה בגליל הוא לא כל כך ריאלי בנתונים הקיימים, היות ואנחנו כיום, הסטודנטים שלנו בטכניון,

סילבן שלום: לא, דיברתי על פקולטה לבריאות שתכלול סיעוד, פיזיותרפיה, מינהל בריאות.

סילבן שלום: ואם אנחנו מדברים על מסלול 6 שנתי שבכל שנה יהיו בו 70 סטודנטים לפחות, רק זה לבד זה 420.

סילבן שלום: תוסיפי את חו"ל, שאפילו אם זה רק 30 לשנה, על 4 שנים זה עוד 100 ומשהו, כבר הגענו לאיזה כמה מאות, אם נוסיף את הסיעוד אנחנו מגיעים מעל אלף.

סילבן שלום: זה החזון.

רבקה בריק: בהחלט שיהיה בהצלחה.

סילבן שלום: וזה החזון שיעבור ויהיה.

סילבן שלום: כמו שיהיו 300 אלף תושבים נוספים בגליל בעשור הקרוב, גם בנגב.

רבקה בריק: אני רק רוצה לומר שבבתי החולים שיסונפו לבית הספר החמישי לומדים הסטודנטים לרפואה.

רבקה בריק: מה שאומר שברגע שבאמת התכנית תצא לפועל, והיא אמורה לצאת בשנה הבאה, הפקולטה לרפואה תצטרך לצמצם את מספר הסטודנטים שלה כי אין לה אתרי למידה.

רבקה בריק: אז כמובן שאם מדינת ישראל, פה אנחנו מדברים על מצוקת אשפוז, ועל תקנים חסרים, תגדיל את הכל, תגדיל את מספר המיטות, תגדיל את התקנים, תגדיל את מספר המחלקות בגליל, וזה מאד רצוי, וכולנו בעד, תהיה אופציה לסטודנטים לרפואה ללמוד כמו שהם צריכים.

אלכס מילר: רק אני חושב שצריך לציין למה אנחנו בכלל מעלים את הנושא?

אלכס מילר: הציפייה של בית ספר לרפואה, רבותיי, צריך להבין שאנחנו נמצאים פה במצוקה, לדעתי, מהנתונים אנחנו בעוד 10 שנים נהיה במחסור של רופאים ברמה מאד דרמטית.

אלכס מילר: אני יודע שכולנו מכירים ויודעים את זה שהעלייה לישראל הביאה איתה המון רופאים, אבל אותם האנשים הם עוד מעט יצאו לפנסיה, ואנחנו נהיה במצוקה.

אלכס מילר: בסוף בשביל לקבל תור לרופא נעמוד בתור כמו, אני אז לא הייתי, אבל אתה זוכר, בשנות ה – 60', כך סיפרו לי, שבשביל לקבל קו טלפון היו מחכים שנים.

סילבן שלום: 7 שנים.

אלכס מילר: כן.

אלכס מילר: אז אני חושב שבשביל שלא נגיע למצב שמחכים לתור לרופא כמו שחיכו פעם לתור לקבל טלפון, אז אין ספק שצריכים להיות פה החלטות, החלטות ברורות וחדות בכל מה שקשור להרחבה של הבתי ספר לרפואה וכמות הסטודנטים.

אלכס מילר: וכמובן אותם התכניות שאני ראיתי אותן בכל מה שקשור לאזהרת הרופאים שירדו מהארץ, או לעלייה של הרופאים שהיום נמצאים במקומות אחרים וקשה מאד להשוות את המצב הכלכלי של הרופאים בישראל למול הרופאים במדינות כמו ארצות הברית ובריטניה, ולהעלות משמה, או היום כבר ברית המועצות לשעבר, להעלות משמה לישראל אנשים, הרבה יותר קשה מאשר מה שהיה בשנות ה – 90'.

אלכס מילר: אז כל אותם הפתרונות זה פתרונות שאין ספק שהמדינה חייבת אותם, ובאמת אנחנו לא ניתקע פה למצוקה שאנחנו נצטרך לחפש, לא יודע מאיפה, פתרונות של הבריאות את אזרחי מדינת ישראל.

אלכס מילר: תודה גבירתי.

אלכס מילר: אני מעביר את זכות הדיבור למנכ"לית המשרד הגליל והנגב, גב' אורנה קוזמן בכור.

אורנה קוזמן בכור: בוקר טוב.

אורנה קוזמן בכור: אני מצטרפת למה שאתה אומר לגבי רופאים עולים.

אורנה קוזמן בכור: אנחנו גם במשרד מקדמים, יחד עם נפש בנפש, תכנית לאפשר לאותם רופאים עולים, רק בשנה אחרונה היה, עלו בתכנית של נפש בנפש 200 עולים שמתוכם חלק מאד גדול הם רופאים עולים.

אורנה קוזמן בכור: זה כמובן נובע מהמחסור הגדול של רופאים, ואני, כמי שעומדת בראש הועדה הבין משרדית בנושא של בית ספר לרפואה, אחת הבעיות שעלו כבר בדיונים הראשונים, וזה בעצם היה המאיץ לכל הדחיפה של הקמת הפקולטה הזאת, וכל הסרת החסמים, זה בעצם מחסור של רופאים שאנחנו,

יעקב כץ: אני רק רוצה לציין שנפש בנפש מעלה עולים בעיקר מאמריקה.

יעקב כץ: מארצות הברית.

סילבן שלום: כן.

סילבן שלום: אבל הצלחנו להביא 4,000 עולים השנה הזאת, ב – 2010.

סילבן שלום: מתוך 16 אלף עולים שבאו, 4,000 הגיעו לגליל ברובם, חלק לנגב דרך נפש בנפש, ודרך בית ראשון במולדת שזה עוד איזה שהוא פרוייקט נוסף.

סילבן שלום: על זה אתה צודק.

סילבן שלום: זה הכל מצפון אמריקה.

יעקב כץ: הכל מצפון אמריקה.

יעקב כץ: זה הישג גדול מאד.

יעקב כץ: שואלים מאיפה?

יעקב כץ: אז הם בדרך לפה.

יעקב כץ: 6 מיליון שם.

סילבן שלום: הלוואי, אמן.

אורנה קוזמן בכור: זה גם אחת מהתכניות שהמשרד מקדם.

קריאה: אבל אם כולם יגיעו, איך נתמודד עם זה?

אורנה קוזמן בכור: יש מקום לכולם.

אורנה קוזמן בכור: כמו שאתה יודע, אין מחסור קרקעות בנגב ובגליל, ותמיד השר אומר: אין בעיה של קרקעות.

אורנה קוזמן בכור: המינהל רק צריך לשחרר.

אורנה קוזמן בכור: יש בעיה עם המינהל.

אורנה קוזמן בכור: טוב, אני לא רוצה להתייחס לזה.

אורנה קוזמן בכור: אני רוצה רגע להתייחס לחזון של המשנה לראש הממשלה, של הבאת 300 אלף תושבים חדשים לנגב והגליל בעשור הקרוב.

אורנה קוזמן בכור: אוכלוסיית הצעירים היא בעצם עוגן משמעותי בחזון.

אורנה קוזמן בכור: בגליל יש היום, לומדים 15 אלף סטודנטים, והמגמה היא להגדיל ל – 20 אלף סטודנטים.

אורנה קוזמן בכור: במכללות אין היום את האפשרות להגיע לתארים מתקדמים, ובמסגרת השדרוג להקמת אוניברסיטה יוכלו להצטרף למעגל של הלומדים באוניברסיטה לתארים שניים ושלישיים כ – 1,200 סטודנטים.

אורנה קוזמן בכור: זה לא מעט.

אורנה קוזמן בכור: אני חושבת שזה מספר.

יעקב כץ: כשאת אומרת: גליל, את כוללת את חיפה?

אורנה קוזמן בכור: חיפה לא נמצאת בגליל.

אורנה קוזמן בכור: אולי בעתיד היא תסתפח, אבל כרגע היא לא נמצאת.

אורנה קוזמן בכור: אני חושבת שזה מספר יפה.

אורנה קוזמן בכור: אני חושבת שהסטודנטים הם מהווים עוגן, עוגן למה שקורה בכלל בפריפריה.

אורנה קוזמן בכור: המשרד שלנו מקדם תכנית שנקראת: צעירים בונים עתיד, שבעצם אותו סטודנט כשהוא מסיים את שנת הלימודים האחרונה שלו הוא לא לוקח את האוטובוס הראשון, עולה על הרכבת ועובר לתל אביב ומתחיל לחפש עבודה.

אורנה קוזמן בכור: אנחנו בעצם נותנים בתכנית הזאת מלגה שמאפשרת עבודה בשנת הלימודים האחרונה שלו, ועוד שנתיים קדימה.

אורנה קוזמן בכור: זאת אומרת שיש לו 3 שנות עבודה מובטחות עם סיום לימודיו.

אורנה קוזמן בכור: וזה בעצם מה שיאפשר לו להישאר במקומות האלה ולא לעזוב, ואני חושבת שאחרי 3 שנות עבודה מובטחות זה בעצם הבסיס להישארות.

אורנה קוזמן בכור: בדרך כלל הוא כבר מכיר חברה, מקים משפחה, מתחתן.

אורנה קוזמן בכור: זה נותן לו את הבסיס, כי תמיד אומרים: יש בעיית תעסוקה.

אורנה קוזמן בכור: ואני חושבת שאם אנחנו נדע לתפוס את אותם סטודנטים, והממשלה עכשיו אישרה תכנית של מלגות בשנה הראשונה, ובשנה האחרונה, ואני חושבת שאנחנו במשרד השנה נוכל לקדם תכנית לשנת הלימודים השנייה, אז בעצם לאותם סטודנטים יש מענה מהשנה הראשונה שהם נכנסים לאוניברסיטה או למכללה, עד השנה האחרונה, ועוד שנתיים קדימה, וזה בעצם נותן את המענה הכולל.

אורנה קוזמן בכור: תמיד צריך להסתכל על התמונה הכוללת.

אורנה קוזמן בכור: אותם צעירים שחיים בפריפריה צריך לתת להם את המענה הרחב לאיכות החיים.

אורנה קוזמן בכור: היום אנחנו יודעים שצעירים לא מסתפקים בזה שהם מגיעים הביתה בשעה 5:00 ויושבים בבית, או יושבים מול הטלביזיה, מחפשים פעילות.

אורנה קוזמן בכור: אנחנו מובילים גם את כל נושא תרבות הפנאי, שהוא חשוב מאד לאוכלוסיית הצעירים לתת באמת את התחושה שיש מה לעשות.

אורנה קוזמן בכור: אנחנו מקימים מגרשי ספורט משולבים.

אורנה קוזמן בכור: תומכים בחדרי כושר.

אורנה קוזמן בכור: בכל נושא תרבות הפנאי.

אורנה קוזמן בכור: מקימים אולמות ספורט, אולמות להתכנסות, שיכולים להתכנס בשעות הפנאי.

אורנה קוזמן בכור: אני חושבת שזה בעצם מה שישאיר כן צעירים, וכן ייתן להם את האפשרות להישאר, להבין שיש מה לעשות, שיש מי שמוביל ודואג להם, לאוכלוסיית הצעירים, כי הם באמת עוגן, ואני חושבת שאם אנחנו נדע ביחד לשלב ידיים, גם כמו שאמר ראש עיריית צפת שראשי הרשויות ישלבו ידיים, וזה יבוא מהשטח, ונצליח, כמו שאמר המשנה לראש הממשלה, בהידברות עם כל ראשי המכללות שכבר ישבנו מספר פעמים, וגם ישבנו עם הות"ת, אז זה בעצם מה שייתן את קפיצת המדרגה, וזה בעצם מה שיוביל לאוניברסיטה.

אלכס מילר: תודה גבירתי.

אלכס מילר: פרופסור מחמוד חליל.

אלכס מילר: בבקשה.

מחמוד חליל: אני רוצה להצטרף לברכות ליוזמה של כבוד השר ולדבר עכשיו אולי מזווית אחרת שלא הועלתה עד כה, זה מהקול של המגזר הערבי, בתור נשיא מכללת סחנין.

מחמוד חליל: רציתי לציין שרוב האוכלוסייה הערבית, כמובן, כפי שאתם יודעים, נמצאת בגליל, וכעת יש מצב של נהירה לירדן שנמצאת גם ב"הארץ", יש עיתון כאן שמדבר על נהירה לירדן.

מחמוד חליל: ויש בעיה של הישגים.

סילבן שלום: ללמוד בירדן,

קריאה: 8,000 סטודנטים, על פי "הארץ" לומדים בירדן.

סילבן שלום: ...

סילבן שלום: ירדנית פתחה כאן שלוחה בארץ.

מחמוד חליל: לא, לא, לא, 8,000 סטודנטים לומדים בירדן.

סילבן שלום: למה הם לא פותחים פה שלוחה?

סילבן שלום: יהיה להם הרבה יותר קל.

רבקה בריק: יש שם בית ספר לרפואה טוב מאד.

קריאה: וגם בית ספר למשפטים, וגם בית ספר לרוקחים.

מחמוד חליל: זה לא רק לרפואה.

מחמוד חליל: אני רוצה לציין שבמגזר הערבי אין שום אוניברסיטה ערבית, ואין גם בי.איי.

מחמוד חליל: אחד שהוא מתוקצב על ידי המדינה.

מחמוד חליל: ואני חושב כדי לשלב, להמשיך עם אותם המלצות של ה – O.E.C.D  שדיבר על שילוב הפריפריה, וגם להשקיע באופן שוויוני בהשכלה הגבוהה, מן הראוי לפחות שהמכללה הזאת שנמצאת כבר בגליל, אני מדבר על מכללת ...

מחמוד חליל: שהיא כבר נמצאת בתוך הגליל, ומעל 2,000 סטודנטים.

סילבן שלום: הבעיה שאין לכם את ההכרה.

סילבן שלום: חשבנו להכניס אתכם גם בתוך העניין הזה.

סילבן שלום: הטענה הייתה שאין לכם את ההכרה.

מחמוד חליל: יש לנו הכרה.

מחמוד חליל: יש לנו הכרה של המועצה להשכלה גבוהה.

מחמוד חליל: יש לנו תואר ראשון, יש לנו תואר שני.

סילבן שלום: הכרה מלאה?

מחמוד חליל: הכרה מלאה.

קריאה: הם לא מתוקצבים.

מחמוד חליל: אנחנו כן מתוקצבים.

מחמוד חליל: אנחנו מתוקצבים על ידי משרד החינוך.

קריאה: סמינר להוראה.

סילבן שלום: אה!

סילבן שלום: לסמינר להוראה.

מחמוד חליל: כן.

סילבן שלום: ...

סילבן שלום: שביקשו שהם גן סמינר להוראה.

סילבן שלום: אורנים, כל הסמינרים להוראה לא הכנסנו.

מחמוד חליל: אבל בגלל שאין שום דבר שנוגע, שאין שום מוסד שנותן בי.איי.

מחמוד חליל: או אוניברסיטה למגזר, שיש תביעה.

מחמוד חליל: אתם יודעים שיש תביעה.

סילבן שלום: אז איך אתה מסביר, למשל, סתם.

מחמוד חליל: אז לפחות אפשר לפתח את ...

מחמוד חליל: הזאת.

סילבן שלום: מכללת צפת למשל.

סילבן שלום: אני חושב שרוב הסטודנטים שם הם ערבים.

סילבן שלום: אז מה?

סילבן שלום: זה לא, או באוניברסיטת חיפה יש מספר גדול מאד.

סילבן שלום: זאת אומרת, זה לא עניין של להפוך את העניין לקרוא לזה אוניברסיטה ערבית.

מחמוד חליל: יש 1,000 סטודנטים ערבים שמנסים להתקבל למכללות ובגלל תנאי קבלה לא מתקבלים.

סילבן שלום: יש גם ...

סילבן שלום: שלא מקבלים.

סילבן שלום: אז מה?

מחמוד חליל: אני רוצה להדגיש שהתביעה שלנו שאנחנו נצטרף לאותה אוניברסיטה רב קמפוסית.

מחמוד חליל: יש לנו הבטחה שהייתה בכתב אפילו מחברת הכנסת אורית נוקד.

מחמוד חליל: וכשהיה חבר כנסת, היה אז חבר כנסת שמעון פרס, היום הנשיא, הוא גם הבטיח שאנחנו נצטרף בכל חשיבה בעניין הזה.

סילבן שלום: אני לא יודע איך קיבלת את ההבטחה, כי הרעיון היה להקים אוניברסיטה נפרדת.

סילבן שלום: אוניברסיטה רב קמפוסית זה רעיון שאנחנו באנו איתו לפני שנה.

סילבן שלום: זה לא היה בכלל על השולחן.

סילבן שלום: זה רעיון של שנה, שנתיים.

יורם רז: 10 שנים.

סילבן שלום: 10 שנים?

סילבן שלום: רק לפני 5 שנים החליטו על הקמץ אוניברסיטה בגליל, אז אתה אומר לי 10 שנים?

יורם רז: 10 שנים.

סילבן שלום: אז 20 שנה.

סילבן שלום: גם כשדיברו על הקמת אוניברסיטה, דיברו על הקמת אוניברסיטה רגילה לחלוטין לצד המכללות.

סילבן שלום: יכול להיות שהיא רב קמפוסית בבנייה שלה.

מחמוד חליל: אני אבקש רק דבר אחד לסיכום, לקחת את האוכלוסייה הערבית בחשבון.

מחמוד חליל: יש דרך אחת קלה מאד להעצים את מכללת סחנין שנמצאת כעת, כדי להעניק תואר בי.איי.

מחמוד חליל: מתוקצב על ידי המדינה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: פרופסור גל ריכטר לווין, בבקשה.

גל ריכטר לווין: תודה.

גל ריכטר לווין: אני דיקן הפקולטה למדעי הטבע באוניברסיטת חיפה.

סילבן שלום: אני, רק שנייה אחת, אני מתנצל שאני אצטרך לעזוב.

סילבן שלום: אני פשוט עובר לועדת הכספים.

סילבן שלום: אז אני יודע מה, אני אקשיב לך ואני אלך.

סילבן שלום: אם כבר התחלת.

סילבן שלום: התחלת ולכן תסיים.

גל ריכטר לווין: קודם כל אני רוצה לציין את ראש עיריית צפת.

גל ריכטר לווין: אני לא באתי מהפוליטיקה, ולא הולך לפוליטיקה, ולכן אני לא אכנס לכל האספקטים הפוליטיים.

גל ריכטר לווין: אבל אני רוצה רק לציין שבאוניברסיטת חיפה אנחנו כבר מזה תקופה מנסים לבנות תכנית שיכולתי להשתמש במידה רבה במצגת שכבוד השר הציג, חוץ מאשר שקף הסיום, מבחינת הרציונל של הכניסה לגליל, והפיתוח של הגליל, כך שאני לא אחזור על זה.

גל ריכטר לווין: אבל אני כן מצטרף לדברים שאהרן בית הלחמי ציין.

גל ריכטר לווין: אני מאד בעד העניין הזה של לשים קראווילות ולהתחיל ללכת, אלא שיש תחושה שלפחות מבחינת מדעי החיים אוניברסיטת חיפה נמצאת עדיין על קראווילות.

גל ריכטר לווין: אנחנו נמצא את עצמנו, או יש סכנה שנמצא את עצמנו עם יותר מידי קראווילות מפוזרות על יותר מידי מקומות.

גל ריכטר לווין: ומתוך המחשבה הזאת אנחנו ניסינו, אנחנו עובדים על תכנית של כניסה לגליל ושל השתלבות בגליל, מתוך כוונה לפתח שני מוקדי מחקר שיושבים בגליל, פועלים בגליל, מביאים מדענים מצויינים לגליל, כל אותם ...

גל ריכטר לווין: שדובר בהם.

גל ריכטר לווין: מפתחים מקומות עבודה בגליל, אבל מחוברים עם אוניברסיטת חיפה, ועל ידי כך יוצרים גם פתרון לבעיית הפיתוח של הגליל ולבעיית האקדמיה בגליל.

גל ריכטר לווין: גם פתרון לבעיית התארים המתקדמים בגליל, וגם פתרון לאוניברסיטת חיפה, ומאפשרים לה לפתח אותה כאוניברסיטה, באמת, אוניברסיטת מחקר מצויינת.

גל ריכטר לווין: אנחנו נמצאים בשלבים מאד מתקדמים של קשר באמת עם מכללת תל חי ...

גל ריכטר לווין: לבניה של מרכז מחקר אוניברסיטאי שישב בקריית שמונה, ויביא לשם את החוקרים המצויינים, אבל יעזור לנו ליצור מסה קריטית של מחקר גם באוניברסיטת חיפה.

גל ריכטר לווין: כאשר, שיעצים את הלימודים לתואר ראשון במכללת תל חי, ויצור תכניות של לימודים מתקדמים, אבל שיהיו מקושרות ומחוברות עם המחקר שנעשה בחיפה, כאשר יש הרבה מהמשותף בכיווני הפיתוח מבחינת הנישות של פיתוח המחקר בעניין הזה, ובשלב שני, וגם בשלבים שאנחנו מדברים בהם, ליצור מוקד מחקר נוסף בכרמיאל, בשיתוף עם מכללת בראודה, כאשר באוניברסיטת חיפה אין בכלל תחומים של הנדסה.

גל ריכטר לווין: זה האפשרות שלנו גם לפתח את הכיוונים האלה, ביחד עם מכללת בראודה ובכרמיאל.

גל ריכטר לווין: גם כאן מדובר על בניה, מצד אחד על תשתיות קיימות במידה רבה, וביסוס התשתיות הקיימות ופיתוח מהם.

גל ריכטר לווין: דגש על מצויינות מחקרית.

גל ריכטר לווין: ואני חושב שאנחנו חייבים לזכור שאם אנחנו נפתח משהו בינוני בגליל, אנחנו נקבע את הגליל אחורנית ולא נביא אותה קדימה.

גל ריכטר לווין: ודווקא המחשבה שלנו שחיבור עם אוניברסיטת מחקר, ודגש על מצויינות מחקרית, ידאג לכך שהפיתוח של הגליל לא יהיה סקנד בסט, אלא ברמה המתקדמת ביותר.

גל ריכטר לווין: וכמובן שהחשיבה היא שהציר הזה גם יעבוד בשיתוף פעולה עם הבית ספר לרפואה, שאנחנו רואים חשיבות רבה בקיומו, ועם המחקר שאמור להיעשות שמה.

גל ריכטר לווין: כך שאנחנו חושבים שהתכנית הזאת יכולה לתת מענה, כאמור, לכל אותן נקודות שהוצגו פה במצגת.

אלכס מילר: תודה.

סילבן שלום: אני נאלץ ללכת לועדת הכספים.

סילבן שלום: היום אני צריך להיות בכל הועדות, ואני עובר מועדה לועדה.

אלכס מילר: מנכ"ל פרח.

קריאה: אדוני השר, אם שמעת את מה שאמר הפרופסור המכובד מחיפה, אני חושב שאוניברסיטה בגליל במתכונת שעליה אנחנו מדברים.

אלכס מילר: סליחה אדוני.

אלכס מילר: סליחה אדוני.

אלכס מילר: בבקשה אדוני.

יורם רז: שמי יורם רז, אני מנהל המכללה האקדמית בעמק יזרעאל.

יורם רז: נדמה לי שאני היחידי פה מפי הגבורה שיכול, נמצא בתפקיד הזה כבר יותר מ – 30 שנה.

יורם רז: חבר קיבוץ מרחביה, שזה גבול גזרה דרומי לגליל.

יורם רז: אני גם מנכ"ל תורן של ור"מ שזה ועד ראשי המכללות, שזה 21 מכללות ציבוריות, שאינן שייכות ברובן לנושא הזה.

יורם רז: הרעיון, למרות מה שהשר ציין, להקים את האוניברסיטה של הגליל, הוא רעיון בן 10 שנים למרות שלא הייתה החלטת ממשלה.

יורם רז: ברגע שהמכללות יצאו לעצמאות, ברגע שהם בעצם השתחררו מאוניברסיטת חיפה, ובעיקר מאוניברסיטת בר אילן בחלקה, אוניברסיטה רב קמפוסית, כפי שבעצם צויין כאן.

יורם רז: ישבו במשך הרבה מאד שנים ראשי המכללות והוציאו תחת ידם עבודה עם מבנה, עם דרך עבודה, עם תחומי לימוד, עם תקציב, עבודה שלמיטב ידיעתי גם היום המשרד משתמש בחלק ממנה, כי דברים לא כל כך השתנו.

יורם רז: עכשיו, צריך להבין שהמכללות הוקמו על פי תיקון 10 שנחקק בועדה הזאת, הם הוקמו קצת על בערך, כשהשר עזר במידה רבה מאד להקמתן, אני לא יודע אם קלטתם, אבל הוא בעצם התנגד להקמת מכללות אז, והיום הוא מבין שבעצם הוא שגה, הוא גם מודה בזה.

יורם רז: ברגע שהוא רצה להציע את האופן אדמישן הזה.

יורם רז: אבל כאשר הוקמו המכללות הם עשו שתי שגיאות: הם בעצם ויתרו על מחקר, והם ויתרו על איכות של סגל.

יורם רז: ההנחה הייתה שכדי להעביר את הצעת החוק הזאת כשבתווך ישנה כבר הצעת החוק של השר שיצא, יש לוותר ולהתקדם תוך כדי תנועה.

יורם רז: התנועה הזאת נמשכת 16 שנים, ואנחנו חיים בסתירה בלתי אפשרית.

יורם רז: ולשמחתי באדמיניסטרציה הנוכחית של הות"ת מבינים את העניין, וגם בגידול התקציב שמופיע כבר בתשע"א יש לעניין הזה ביטוי, וכבר היום מתחיל להיות שינוי מסויים בדפוס העסקת הסגל בכמה פרמטרים שהם עדיין נמוכים מאשר באוניברסיטאות, אבל כבר מדובר על קרן קשרי מדע, מדובר כבר על שבתון, מדובר כבר על קביעות, ומדובר כבר על גמולי הצטיינות.

יורם רז: אבל הבעיה העיקרית של המכללות בארץ הזאת זה לגייס סגל, ובעיקר בפריפריה.

יורם רז: כי אנחנו נמצאים בעצם בפריפריה במקום החמישי.

יורם רז: במקום הראשון נמצאת בריחת המוחות.

יורם רז: במקום השני נמצאים המכללות הפרטיות.

יורם רז: כולכם קראתם מה שעושה המרכז הבינתחומי, שמפרק חוגים שלמים באוניברסיטאות.

יורם רז: אחר כך האוניברסיטאות, אחר כך המכללות במרכז, ואחר כך המכללות בפריפריה.

יורם רז: עכשיו אנחנו חיים בעידן שלפי דעתי צריך להיות פה איזה שהוא שילוב כוחות נכון, והרעיון, אני חושב, של השר הוא נכון בעניין הזה של אוניברסיטה של הגליל, אבל הוא חייב להיעשות בשלבים.

יורם רז: והשלבים הללו הם של מציאות שאם היום תבוא הועדה, ויבוא השר, ותבוא הממשלה אפילו, לות"ת ולמל"ג ותגיד: יש צורך להקים אוניברסיטה שמינית במדינת ישראל, הסיכוי שלו להעביר החלטה כזאת הוא אפסי.

יורם רז: יש רוב לאוניברסיטאות במל"ג.

יורם רז: יש רוב לאוניברסיטאות בות"ת.

יורם רז: היוזמות הללו שאתם שמעתם עליהם, שאף אחד לא מבקש מהם רשות, וגם הם, לפי דעתי, בברכה גלויה וסמויה של הות"ת, כך שהפתרון צריך להיות אחר.

יורם רז: כמו שהוקמו המכללות על ידי החברה האזרחית, ורק אחר כך באה הרגולציה ועשתה את הקואופטציה, ועשתה את השילוב הזה, כך גם המכללות עצמן תקמנה את האוניברסיטה של הגליל.

יורם רז: אנחנו נצטרך את העזרה הזאת, נצטרך את התמיכה הזאת, נצטרך את הפעילות הציבורית הזאת שבאה לידי ביטוי כאן, אבל אנחנו נקים את זה.

יורם רז: ונקים את זה בצורה המאד פשוטה: אנחנו נקלוט סגל איכותי, ולשמחתי, יש בות"ת היום פתיחות לעניין הזה.

יורם רז: התקיים לפני שבועיים כנס של מדענים חוזרים, שבאים, אתם יודעים, בחופשות החגים לארץ, של זוגות צעירים, פוסט דוקים, שמשתגעים לבוא ולחזור לארץ, הם חלקם בכלל לא ידעו על קיומם של המכללות, כי הם כבר 10 שנים לא נמצאים כאן והם לא למדו במכללות, הם למדו באוניברסיטאות.

יורם רז: והם רוצים דווקא את הארומה המסויימת שגליל יודע להציע להם, ואולי גם הנגב.

יורם רז: והם יודעים את מערכת החינוך, והם יודעים את חוסר האלימות.

יורם רז: הם יודעים גם את הפעילות האקדמית שיכולה להיעשות בתנאי שתהיה מאד מאד דומה וזהה לאוניברסיטאות.

יורם רז: ולכן, גם משרד הקליטה צריך לעסוק בעניין הזה.

יורם רז: אני יודע שיש גם פעילות חברתית שעוסקת בעניין הזה, התנדבותית.

יורם רז: כלומר, צריך פה לשלב ידיים.

יורם רז: חבל שקובעי המדיניות פה של המשרד יצאו, כי נדמה לי שזה הנושא החשוב.

יורם רז: דיבר גם החבר מסכנין על הנושא הערבי.

יורם רז: הוא נושא מאד מאד מרכזי.

יורם רז: אנחנו חייבים לתת תשובה לאוכלוסייה הערבית שילדיה הם כמהים ללמוד, ומערכת החינוך שמה, בסופו של דבר הרי תתיישר ותשתפר, והם ייקלטו, והם ייקלטו במספרים.

יורם רז: זה מהלך ברוּך, כי אנחנו יוצרים את המעמד הבינוני, ושלום אפשר לעשות, לתפישתי, זה לא הנושא שלנו כרגע, רק עם מעמד בינוני משני הצדדים, ולכן חייבת פה להיות תורת השלבים.

יורם רז: ותורת השלבים, בזה אני מסכם, הוא באמת שדרוג קודם כל של אותם שלוש מכללות שציינו, כי באמת יש דיפרנציאציה ביניהם, וכאשר הם תהיינה משודרגות, וכאשר הן תוכלנה להציג קבלות, הם תבואנה, אהרל'ה לות"ת ותגדנה מה הם עושות ומיהו הסגל שלהם, ואיזה מחקר הוא עושה, ואיזה תשתיות יש שמה, אז אפשר יהיה להקים את האוניברסיטה של הגליל.

יורם רז: אבל צריך להיות לעניין הזה תורת שלבים הרבה יותר איטית, כי אחרת אי אפשר יהיה להקים את העניין הזה מעבר להצהרה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: ניר קיבר ממשרד הבריאות.

ניר קיבר: שלום, אני רוצה להתחיל ולהגיב על מה שנאמר פה על ידי נציגת הטכניון.

ניר קיבר: כבר בהצעה של הטכניון, שהתמודדו מול בר אילן, הם אמרו לא ש – 200 סטודנטים, אבל אמרו שאפשר ללמד סך הכל 150, 160 סטודנטים.

ניר קיבר: יש לי את ההצעה, אני יכול אפילו להוציא אותה מהמחשב.

ניר קיבר: דיברו על 150, 160 סטודנטים ב – 12 כיתות.

ניר קיבר: אז זאת לא המגבלה.

ניר קיבר: בדיקה שאנחנו עשינו במשרד על כל בתי החולים בצפון הראתה שאפשר ללמד במצב הנוכחי היום 200 סטודנטים בבתי החולים בצפון, שזה הלל יפה והלאה.

ניר קיבר: צריכים לעשות את זה בשימוש יעיל במערכות.

ניר קיבר: אפשר ללמד יותר הוראה בבתי החולים מאשר מה שמלמדים היום.

ניר קיבר: יש שם סטודנטים זרים שלומדים בטכניון, תופסים מקומות בבתי החולים בצפון, מקומות שיכולים להיות לסטודנטים ישראלים, צריכים גם להגיד את הדבר הזה.

יעקב כץ: מה זה סטודנטים זרים?

רבקה בריק: סטודנטים זרים זה סטודנטים שלנו, ישראלים, שלומדים בחו"ל ואנחנו רוצים לקלוט אותם, כי אנחנו רוצים שהם יהיו רופאים.

רבקה בריק: מה זה סטודנטים זרים?

רבקה בריק: אין כזה דבר.

ניר קיבר: יש בטכניון תכנית לסטודנטים מארצות הברית, שהם מגיעים, עושים תכנית, לומדים.

קריאה: עולים המון כסף, ואחר כך הם פרקטיקה עושים בארצות הברית.

ניר קיבר: בדיוק.

ניר קיבר: והם חוזרים לארצות הברית.

ניר קיבר: הם לא מקבלים רישיון תעסוקה כאן בישראל.

רבקה בריק: רגע, למה הם עולים לנו הרבה כסף?

קריאה: כי הם מסובסדים.

קריאה: המוסד מסובסד.

רבקה בריק: הם מקבלים, הם עוזרים לטכניון מבחינת התקציב.

רבקה בריק: הם משלמים עבור הלימודים שלהם.

קריאה: הם מסבסדים אפילו את הסטודנטים הישראלים, אבל הם תופסים מקומות בבתי החולים, בבתי החולים לכולם.

יעקב כץ: כולם יורדים בחזרה?

רבקה בריק: כן.

יעקב כץ: לא עולים, לא חוזרים.

יעקב כץ: יורדים?

קריאה: הם לא ישראלים.

רבקה בריק: הם יהודים, והם כולם חוזרים.

קריאה: לארץ?

רבקה בריק: הם חוזרים לארצות הברית.

ניר קיבר: בנוסף, המשרד, במסגרת הועדה הבינמשרדית גם כן הכין תכנית לשדרוג בתי החולים בצפון.

ניר קיבר: אני מבין שמנכ"ל משרד הבריאות יציג היום ב – 12:00 בועדת העבודה הרווחה והבריאות.

ניר קיבר: מדובר על תכנית שתאפשר בעצם לבית ספר החמישי לקיים את מספרי הסטודנטים שהוא מדבר עליהם.

ניר קיבר: מדובר בתכנית שגם תעזור לבית הספר, וגם תעזור, בסופו של דבר, כמובן לתושבי הצפון.

ניר קיבר: התכנית הזאת תוגש לממשלה על ידי המשרדים החברים בועדה הבין משרדית, אני מקווה שבשבועות הקרובים.

ניר קיבר: תודה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: פרופ' יפה זילברשץ.

יפה זילברשץ: שלום.

יפה זילברשץ: אני משנה לנשיא אוניברסיטת בר אילן, ואני מאד שמחה שסוף סוף ניתנה לי הרשות לדבר.

יפה זילברשץ: אני רוצה לפתוח ולומר שאוניברסיטת בר אילן בכל הנושא הזה ממשיכה מסורת ארוכת שנים שלה מהיום הראשון בפריפריה.

יפה זילברשץ: בחלק מהמכללות שהשר הביא קודם, הציג אותם כאן לפני כולם אלה מכללות שאוניברסיטת בר אילן הייתה מאד מעורבת בהפעלה שלהם.

יפה זילברשץ: שלחה לשם את אנשי הסגל שלה להוראה, אפילו על חשבון ההוראה במרכז הארץ.

יפה זילברשץ: במובן הזה ההזדמנות שבאמת המל"ג איפשר לנו את הקמת בית הספר היא המשך ההתייחסות.

יעקב כץ: כולל המרכז האוניברסיטאי באריאל.

יפה זילברשץ: אז בהקשר הזה אנחנו תומכים מאד בכל הרעיון של המעבר לפריפריה.

יפה זילברשץ: ובעניין הזה האוניברסיטה בעצם ממשיכה את דרכה בהקמת בית הספר לרפואה בגליל.

יפה זילברשץ: כפי שנאמר כבר קודם, בית הספר ייפתח בשנה הבאה, בעזרת השם, בתשע"ב, בשני מסלולים: מסלול אחד מחזיר סטודנטים מחוץ לארץ.

יפה זילברשץ: אני רוצה לומר לגבי המסלול: ההרשמה אליו כבר נפתחה לפני חודש, היא כבר הסתיימה.

יפה זילברשץ: המסלול פתוח ל – 50 סטודנטים.

יפה זילברשץ: נרשמו יותר מ – 300.

יפה זילברשץ: הוזמנו לראיון בערך כ – 200 סטודנטים שיושבים כרגע על המדוכה ומראיינים אותם, ואני בטוחה, אהרל'ה, יתקבלו גם סטודנטים מעולים בתוך הסלקציה הזאת, וביום שישי הקרוב, בעזרת השם, אנחנו יוצאים עם הרישום למסלול הארבע שנתי.

יפה זילברשץ: באמת בהתרגשות, בחגיגיות ובתודה רבה לכל מי שבאמת בדק וראה שאנחנו באמת ערוכים לפתוח את שנת הלימודים הבאה.

יפה זילברשץ: הערך המוסך העצום, כפי שציין השר, זה החזרת הסטודנטים לארץ, והחזרת מדענים רופאים לארץ.

יפה זילברשץ: 15 כבר נקלטו.

יפה זילברשץ: התכנית היא בשנתיים, שלוש הקרובות, לקלוט בין 40 ל – 50 אנשי סגל.

יפה זילברשץ: אני מניחה שחלק מאד גדול מהם, אני חושבת שאני לא אחטא אם אני אומר שכ – 60, 70 אחוז לפחות יהיו אנשים שבעצם יבואו מטובי האוניברסיטאות בעולם, וילמדו סטודנטים מעולים, רפואה מעולה, בתכנית מעולה שאושרה על ידי המל"ג.

יפה זילברשץ: אני רוצה להתייחס כאן לנושא בתי החולים שנאמר: לא מאמינה שמשרד הבריאות והמל"ג היו מאפשרים את פתיחת בית הספר אלמלא היו מוודאים שיש מספיק מיטות לכל הסטודנטים.

רבקה בריק: תאמיני.

יפה זילברשץ: בנוסף לכך אני רוצה לציין את העובדה הבאה שאוניברסיטת בר אילן בעשור האחרון השקיעה את מיטב המאמצים לעבור לאוניברסיטה מחקרית ניסויית.

יפה זילברשץ: במובן הזה המחלקות שלה למדעי החיים, לפיסיקה ולכימיה הם מחלקות מחקריות ראשונות במעלה, עם פרוייקט ענק לננו-טכנולוגיה, מה שיאפשר בעצם את השילוב המחקרי שבין הרופאים שמגיעים לצפת, לבין כל המידע, הידע והמחקר שנמצא באוניברסיטת בר אילן.

יפה זילברשץ: ובמובן הזה אנחנו חושבים באמת שתוכל לקום פקולטה שבנוסף לכל התועלת הענקית שלה לגליל, היא באמת תהיה ראשונה במעלה, גם כפקולטה שמכשירה רופאים לגליל, וגם כפקולטה מחקרית מובילה ברמה בינלאומית, ואנחנו מקווים לא לאכזב.

יפה זילברשץ: עושים את מלוא המאמצים לא לאכזב.

יפה זילברשץ: זאת באמת הזדמנות להודות כאן בפורום הזה למשנה לראש הממשלה, שנאלץ לעזוב, שתמך מהיום הראשון בפרוייקט.

יפה זילברשץ: אולי באמת הוא הבולדוזר שהניע אותו, וכנ"ל גם לאהרל'ה בית הלחמי, ולוועדה, למל"ג, שליוו אותנו, היקשו עלינו בצדק, ובדקו אותנו.

יפה זילברשץ: מה שאומר שבעצם כל העסק יצא לדרך על הצד הטוב ביותר,

אלכס מילר: תודה רבה גבירתי.

אלכס מילר: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס?

רבקה בריק: אני רוצה להתייחס.

אלכס מילר: לא צריך.

אלכס מילר: אנחנו לא נפתח כאן איזה שהוא ויכוח.

אלכס מילר: הנושא הוא ברור ואני חושב שרבותיי, אני רוצה להיות זהיר מאד בסיכום שלי, אבל באופן כללי מה שכן, חשוב לברך על ההרחבה בכל מה שקשור ללמודי רפואה בישראל.

אלכס מילר: אנחנו במצוקה, וצריך לבוא ולחזק את כל התחום הזה, ולהרחיב, וכמה שיותר מהר אנחנו נוכל להיכנס לסדרה של לימודים בתחום הרפואה, כך יותר מהר יהיו לנו רופאים שיוכלו להשתלב בכל מה שחשוב לתחום הזה.

אלכס מילר: בקשר להחלטת ממשלה של הקמת אוניברסיטה בגליל – זה גם כן דבר שהוא מאד מוזר לי.

אלכס מילר: הממשלה קיבלה החלטה, יש את זה, זה קיים בהסכמים קואליציוניים, זה מופיע במסגרת, גם בהסכם קואליציוני בין ישראל ביתנו לליכוד, גם הנושא של אריאל, וגם הנושא של אוניברסיטה בגליל, אז או שרוצים ליישם את ההחלטה, או שרוצים לשנות את ההחלטה.

אלכס מילר: צריך לעשות צעד.

אלכס מילר: לא יכול להיות שהנושא הזה נמצא באוויר.

אלכס מילר: שהממשלה תבוא, תתכנס ותקבל החלטה באיזה דרך הולכים.

אלכס מילר: אם זה בדרך שכרגע החליטו עליו לבוא ולהרחיב ולעשות שיתופי פעולה, ולעשות מסלולים כאלה ואחרים, בית ספר לרפואה להרחיב את זה, זה צריכה להיות גם כן סוג של החלטה שמשנה החלטה אחרת, כי כל הזמן אנחנו מדברים על ניסיון, שכל הקדנציה, אפשר להגיד, המגיעים כמו עכשיו שר שלום שמגיע עם איזה שהוא רעיון, אז היה לדעתי שמעון פרס שקידם איזה שהוא רעיון אחר, ואז, האי וודאות סביב העניין הזה פשוט גורמת לכל מי שנמצא, אם זה ראשי רשויות, אם זה המוסדות להשכלה לגבוהה להיות באיזה שהוא אי וודאות סביב כל הנושא הזה.

אלכס מילר: צריכה להיות פה החלטה ברורה ששותפים בה המועצה להשכלה גבוהה, ות"ת, וכל אותם אלה שמקבלים - - -

יורם רז: אני חייב לתקן אדוני היושב ראש, המועצה להשכלה גבוהה הקימה ועדה, ועדת פזי, שהחליטה, יש שתי החלטות ממשלה, דרך אגב, ששניהם מעוגנות בהסכמים קואליציוניים, כולל כמובן אריאל וגליל.

יורם רז: להקים ועדה, והמסקנות של הועדה להקים מכון מחקר.

אלכס מילר: בסדר.

יורם רז: אחר כך צץ הנושא הזה של בית הספר לרפואה.

אלכס מילר: אז אני מציע, אז או.קיי.

אלכס מילר: אז מה שבדיוק אני התכוונתי.

אלכס מילר: אני מציע שגם תהיה החלטה ברורה לאיזה כיוון הולכים עם כל הנושא הזה.

אלכס מילר: אי אפשר להשאיר את  הדבר הזה באוויר, צריך לדעת אם באים ומיישמים החלטה בצורה כזאת, ואם יש ועדה שהוקמה וקיבלה החלטה שצריך ללכת בדרך אחרת, אז גם את זה צריך לראות כחלק מהחלטת הממשלה שתתקבל ותשתנה ההחלטה שכיום קיימת.

אלכס מילר: כי כרגע המצב הוא של אי וודאות, אנחנו כולנו מדברים על זה, וברגע שבאים ועושים את זה בצורה נכונה ביותר, תאמינו לי, שגם ההתקדמות היא הרבה יותר מהירה ורציונלית.

אלכס מילר: כי אי אפשר מצד אחד לבוא ולהגיד שכולנו רוצים שתהיה אוניברסיטה בגליל, ומצד שני – לבצע כל מיני התהליכים שלא הולכים בכלל לכיוון הזה.

אלכס מילר: אז אם באים ומחליטים לבוא ולבצע הליך של מה שהיום קיבלו במועצה להשכלה גבוהה, זה גם כן צריך להיות חלק מההחלטה שהממשלה צריכה לקבל ולשנות החלטה שקיימת עד היום.

אלכס מילר: אז בכך אני קובע שאני גם רוצה לקבל תשובות מכל מי שאחראי על התחום הזה בהיבט של הממשלה, אם זה משרד ראש הממשלה, שאחראי על הביצוע של החלטות הממשלה, אם זה השר לענייני גליל והנגב, שר החינוך שאחראי על המערכות שקשורות לנושא הזה, ומה בעצם העתיד של אותן ההחלטות שמתקבלות.

אלכס מילר: כמובן זה בכפוף לאותם הועדות שקמו, ותכניות שהתקבלו.

אלכס מילר: אני מברך על התכניות האלה, ואני חושב שעשיתם עבודה נכונה, חשובה ומבורכת על כל העניין הזה, וכמובן גם הציבור צריך לדעת מה עתידה של הקמת אוניברסיטה בהחלטת הממשלה.

אלכס מילר: תודה רבה.

אלכס מילר: הישיבה סגורה.