ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 457, 2011-02-15 10:30

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מתחילים ישיבה שנייה של ועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום הצעת חוק פיצוי וסיוע לנוסעים עקב עיכוב או דחייה בטיסה, התשס"ט-2009, של חברי הכנסת המכובדים אחמד טיבי, איברהים צרצור, טלב אלסאנע ומסעוד גנאים.

כרמל שאמה-הכהן: קיימנו מספר ישיבות בהצעת החוק.

אתי בנדלר: התחיל דיון בסעיף 5 בנוגע לסירוב להעלות נוסע לטיסה.

רוני סטבוקובסקי: העברנו לפני כיומיים הצעה לוועדה.

רוני סטבוקובסקי: ביקשנו להוסיף בסעיף 5 איזה שהוא מנגנון שמצוי בתקנה האירופית ואינו בא לידי ביטוי בסעיף הרלוונטי שנוגע לרישום יתר.

רוני סטבוקובסקי: מדובר באפשרות של חברת התעופה או של המארגן להפחית במחצית את סכום הפיצוי הכספי אם הבאנו אותו במסגרת זמן מסוים ליעד שלו.

רוני סטבוקובסקי: הגדרנו את השעות שאנחנו חושבים שהן שעות סבירות.

רוני סטבוקובסקי: אנחנו גם ציינו שלאור העובדה שמדינת ישראל היא מדינת קצה והמרחקים שהוגדרו בתקנה האירופית אינם נכונים לגבי מדינת ישראל צריך לשנות את הטווחים.

רוני סטבוקובסקי: ביקשנו להתחיל מ-2000 קילומטר, לעבור אחר כך לטווח שבין 2000 ל-4500 ולאחר מכן לעלות ל-4500.

רוני סטבוקובסקי: ביקשנו להחיל מסגרת של 4,5 ו-6 שעות.

תמר פינקוס: אתם רוצים לרוקן את התקנות מתוכן.

רוני סטבוקובסקי: ההתייחסות שלך קצת קיצונית כי זה קיים בתקנה האירופית.

רוני סטבוקובסקי: החוק הזה מבוסס על התקנה האירופית.

כרמל שאמה-הכהן: מה השוני כאן לעומת התקנה האירופית?

רוני סטבוקובסקי: אנחנו ביקשנו להגדיל את טווח השעות בין 4,5 ו-6 שעות ולשנות את המרחקים.

כרמל שאמה-הכהן: בתקנה האירופית זה 4,5 ו-6?

רוני סטבוקובסקי: לא, זה 2,3 ו-4.

כרמל שאמה-הכהן: למה את רוצה להגדיל?

רוני סטבוקובסקי: אין לנו את היעדים המקומיים כמו שיש באירופה.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא חושב שיש שוני.

קרן כהן סעד: חברות אירופאיות בשביל להגיע מלונדון לפריז או מפריז למילאנו יכולות לעשות את זה                                                                                          תוך שעתיים, שלוש.

קרן כהן סעד: התקנה האירופית התייחסה למרחקים האלה.

קרן כהן סעד: לאל-על כדי להגיע לאנגליה לוקח 5,6 שעות, למילאנו 3 שעות וחצי.

קרן כהן סעד: המרחקים מלכתחילה יותר ארוכים, לכן נדרשת פה התאמה.

קרן כהן סעד: השעות הן לא אותן שעות והמרחקים הם לא אותם מרחקים.

קרן כהן סעד: חייבים להתאים.

אתי בנדלר: למה חייבים להתאים?

אתי בנדלר: אנחנו כולנו יודעים שבאירופה יש מרחקים קצרים יותר בין מדינות מאשר בין ישראל למדינות אחרות.

קרן כהן סעד: כמו שהחקיקה הזאת מיועדת להטיב עם הצרכן בהיבט של לתת פיצוי כך היא גם אמורה להתאים את עצמה ביחס לחברת התעופה שתוכל להתאים את עצמה ולתת.

קרן כהן סעד: .

אתי בנדלר: אני לא מצליחה להבין למה.

כרמל שאמה-הכהן: למה מי שטס לאתונה בפחות משעתיים צריך לקבל פיצויי.

כרמל שאמה-הכהן: .?

קרן כהן סעד: למה אנחנו מדברים רק על אתונה?

יערה למברגר: יש טעם מסוים במה שהחברות אומרות פה, כי התקנה האירופית עשתה איזו שהיא חלוקה ואיזה שהוא מדרג.

יערה למברגר: אני מניחה שזה נעשה מתוך הבנה מה סך כל הטיסות שנעשות ביבשת, החלוקה שלהן במרחקים.

יערה למברגר: הם לא עשו סל אחד עם פיצוי אחד, הם ניסו לעשות משהו מאוזן עם מדרגות.

יערה למברגר: אני מניחה שהמדרגות האלו התייחסו למאפיינים.

יערה למברגר: אין ספק, ועל זה כולנו מסכימים, שהמאפיינים של הטיסות מישראל מעצם הגיאוגרפיה של ישראל הן טיסות ארוכות יותר מהטיסות האירופיות.

יערה למברגר: באירופה יש הרבה יותר טיסות קצרות מאשר בישראל.

יערה למברגר: אני לא מדברת כרגע על איזו התאמה צריך, אבל נראה לי הגיוני שצריך התאמה מסוימת לאור האופי.

יערה למברגר: .

אחמד טיבי: מה לגבי טיסה לירדן?

יערה למברגר: יש מעט טיסות קצרות.

אחמד טיבי: ירדן זה רבע השעה.

אחמד טיבי: צריך לקצר?

אחמד טיבי: להאריך?

אחמד טיבי: מה צריך?

תמר פינקוס: כל המכלול של האיים היוונים, אם זה אתונה, דרום איטליה.

תמר פינקוס: אלה הכל טיסות קצרות.

תמר פינקוס: תלכו לשדה ותראו כמה טיסות יוצאות לשם.

יערה למברגר: אפשר להגיד איזה אחוז זה מכלל הטיסות?

יערה למברגר: אלה נתונים רלוונטיים.

אליהו ישי: הועלתה בעבר סיבה לבדוק את מכלול הטיסות מעצם העובדה שכאשר מדובר בפיצוי ליחיד צריך לפצות אותו.

אליהו ישי: אחת הסיבות של כל הפיצויים היא לגרום לחברות הטיסה לא לאחר בטיסה, לא לבטל טיסה.

אליהו ישי: ברגע שמתייחסים למדרג זה אומר שאנחנו לוקחים בחשבון שהוא יגרום לחברות לא לאחר.

אליהו ישי: מכיוון שהמדרג בישראל שונה יש סיבה ראויה לבדוק אותו ולבצע את ההתאמות לא בשל הפיצוי לנוסע אלא יותר מהסיבה של מניעת חברת הטיסה לאחר.

כרמל שאמה-הכהן: הפרופורציה שצריכה להישמר פה זה בין משך הטיסה למידת העיכוב.

כרמל שאמה-הכהן: זה מה שרוצים לקבוע, נכון?

אליהו ישי: גם מעבר לכך.

אליהו ישי: רוצים לגרום לחברות הטיסה שלא יהיה להן כדאי לאחר.

אליהו ישי: כאשר יש מדרג לא מאוזן זה לא מידתי.

אליהו ישי: כאשר המדרג מאוזן.

אליהו ישי: .

תמר פינקוס: כדאי לאחר.

אליהו ישי: לא שכדאי.

כרמל שאמה-הכהן: מתי אנחנו מותחים את הגבול בין עיכוב סביר לעיכוב בלתי סביר?

כרמל שאמה-הכהן: חלק מהבחינה של העניין הוא בין משך העיכוב למשך הטיסה.

כרמל שאמה-הכהן: זה הכלל שצריך לחול.

כרמל שאמה-הכהן: למה הכלל הזה שונה בין ישראל לאירופה?

כרמל שאמה-הכהן: אם אני עומד לטוס בטיסה של שעתיים ומעכבים אותי 3 שעות זו כנראה בעיה.

אתי בנדלר: אני רוצה להחזיר אותנו לסעיפים שהוועדה עדיין לא אישרה.

אתי בנדלר: אחרי שהוועדה קראה איזה סוגי הטבות יש לפי החוק הזה עברנו לסעיף הסעיף הראשון שנוגע לסירוב להעלות נוסע לטיסה ולמה הוא יהיה זכאי.

אתי בנדלר: מי שלא עלה בכלל לטיסה זה אחד ששילם עבור הטיסה וכשהוא בא אומרים לו שהוא לא עולה.

אתי בנדלר: אז כביכול הוא זכאי לכל סל ההטבות שהחוק מעניק.

אתי בנדלר: כשמחזירים אותנו לעיכוב לעומת ביטול, אז עיכוב של עד שעתיים לא מזכה בשום הטבה, לרבות כוס מים מינרלים.

אתי בנדלר: ביטול נותן את הסל המלא של ההטבות, עיכוב נותן הטבות חלקיות.

אתי בנדלר: מדובר כאן על עיכוב של בין שעתיים ל-8 שעות.

אתי בנדלר: הוועדה העלתה את מספר השעות מ-6 שעות ל-8 שעות.

אתי בנדלר: האם מה שגברתי מציעה זה להעלות את זה ל-4 שעות, זאת אומרת שאדם יהיה מעוכב 4 שעות בשדה התעופה ולא יהיה זכאי לסנדביץ'?

אתי בנדלר: על זה אנחנו מדברים?

רוני סטבקובסקי: לא.

אתי בנדלר: אתם מדברים כל הזמן על כך שצריך לשנות את הטווחים של השעות ושל מרחקי הטיסה.

אתי בנדלר: אולי תסבירי מה ההשלכות של מה שאת מבקשת.

רוני סטבוקובסקי: אנחנו לא מדברים על לשנות את הזכויות שלו לגבי סיוע, אנחנו מדברים על הזכות הנוספת לפיצוי כספי.

רוני סטבוקובסקי: התקנה האירופית בסעיף 2(7) אומרת שאם המפעיל בגין רישום יתר מביא את אותו נוסע ליעד שלו אחרי שעתיים, שלוש או ארבע, יופחת הפיצוי הכספי ב-50%.

רוני סטבוקובסקי: אני לא מצליחה להבין מדוע יש התנגדות לזה כשזה קיים אחד לאחד בתקנה האירופית.

רוני סטבוקובסקי: מסיבה כלשהי זה לא נכנס להצעת החוק.

כרמל שאמה-הכהן: בתקנה האירופית זה מוגדר בפרמטרים אחרים.

יערה למברגר: יש פה שני נושאים שונים, שתי הערות שונות של חברת אל-על.

יערה למברגר: הערה אחת היא לגבי משהו שקיים בתקנה האירופית ולא קיים בהצעת החוק.

יערה למברגר: לקחו כמעט את כל מה שהיה בתקנה האירופית ואת הדבר הזה לא כללו.

יערה למברגר: מדובר בסיטואציה שבה הפיצוי מופחת ב-50%.

יערה למברגר: זה לא נכנס  להצעת החוק.

יערה למברגר: בתקנה האירופית זה חלק מהמכלול.

כרמל שאמה-הכהן: למה שלא נכניס?

יערה למברגר: סוגיה שנייה היא סוגיה שונה.

יערה למברגר: היא מדברת על המרחקים הרלוונטיים לקביעת הפיצוי.

יערה למברגר: זה רק לגבי פיצוי על ביטול טיסה.

רוני סטבוקובסקי: כאן זה על רישום יתר.

רוני סטבוקובסקי: אנחנו מדברים על הסעיף של רישום יתר.

יערה למברגר: הפיצוי מדורג בהתאם למרחקים מסוימים.

יערה למברגר: פה יש את הדיון לגבי המרחקים השונים באירופה ובישראל והטענה בדבר הצורך בהתאמה.

יערה למברגר: זאת שאלה שונה מהשאלה של הפחתה ב-50%.

יערה למברגר: אלה שני נושאים שונים שלא צריך לערבב ביניהם.

כרמל שאמה-הכהן: מתי ההפחתה ב-50% קיימת בתקינה האירופית?

רון חלפון: ברישום יתר.

כרמל שאמה-הכהן: ברישום יתר יש הפחתה של 50%.

כרמל שאמה-הכהן: מה הבעיה להכניס את זה בהצעת החוק שלנו?

רון חלפון: אין בעיה, אנחנו חושבים שצריך להכניס את זה.

רון חלפון: אנחנו חוששים שזה נשמט בטעות מהנוסח שבמקורו היה תרגום של הדירקטיבה האירופית.

כרמל שאמה-הכהן: יש נוסח מסודר?

אתי בנדלר: אני לא קיבלתי למרות בקשותיי הרבות אף נוסח משום גורם.

רוני סטבוקובסקי: אנחנו העברנו לוועדה נוסח לפני יומיים.

אתי בנדלר: כנראה שקרתה תקלה.

רון חלפון: אני רוצה להתייחס לעניין הטווחים.

רון חלפון: טווחי הטיסה מישראל לאירופה הם טווחים שונים.

רון חלפון: הטווחים שקבועים כאן מתאימים לאירופה.

רון חלפון: הטווחים האלה ייצרו אנומליה בכך שאדם שטס למדריד לא יהיה זכאי לאותו פיצוי כמו אדם שטס לברצלונה.

רון חלפון: ברור שאנחנו לא מתכוונים לדבר הזה.

כרמל שאמה-הכהן: בכל טווח שהוא תהיה לך עיר שתיתן פיצוי אחר באותה מדינה.

רון חלפון: דעתנו היא שיש מעגל אחד, שזה אגן הים התיכון, כולל ירדן, מצרים והמדינות השכנות.

רון חלפון: המעגל השני הוא אירופה, כאשר לדעתנו באירופה לא צריכה להיות אבחנה בין פריז למדריד.

רון חלפון: המעגל השלישי הוא ארצות הברית, המזרח הרחוק וכו'.

תמר פינקוס: מה אומרת התקנה האירופית לגבי ארצות הברית?

רון חלפון: גם בתקנה האירופית טיסות לארצות הברית ולמזרח הרחוק הן במעגל השלישי.

רון חלפון: זה ברור מאליו.

רון חלפון: מכיוון שאנחנו מרוחקים מאירופה צריך לעשות את ההתאמה הזאת.

רון חלפון: בדיקה שעשינו העלתה שהטווחים הנכונים לישראל זה שהמדרגה הראשונה תהיה 2000 קילומטר, המדרגה השנייה תהיה בין  2000 ל-4500 והמדרגה השלישית 4500 ומעלה.

רון חלפון: זה מוציא לפועל באופן מדויק את הכוונה של התקנה האירופית.

וגיף אליאב: יש סוג של בלבול בין מרחק לזמן.

וגיף אליאב: מה אם השאיפה הסבירה של הצרכן להגיע בזמן מתוכנן ליעד?

רון חלפון: זה לא קשר לזמן.

וגיף אליאב: זה שהוא טס יותר רחוק אומר שהוא חייב לתכנן מראש שהוא יכול להגיע באיחור רב יותר?

וגיף אליאב: אנחנו מדברים על שאיפה סבירה של הצרכן לא להגיע באיחור למקום שהוא רצה להגיע אליו.

וגיף אליאב: זה שהוא טס יותר שעות לא בהכרח חייב להביא לכך שהוא צריך להסכים מראש שהאיחור יהיה רב יותר.

וגיף אליאב: בואו נפריד בין השאיפה של הצרכן להגיע בזמן למקום כלשהו לעובדה שהוא צריך לטוס יותר שעות למקום מסוים.

רון חלפון: אני מסכים לחלוטין.

רון חלפון: אנחנו מסכימים שהתקנה האירופית ראתה את ארצות הברית ואת המזרח הרחוק כמעגל השלישי הרחוק ביותר.

רון חלפון: כך אנחנו רוצים לעשות בארץ.

רון חלפון: אנחנו מתכוונים שהטיסות הקרובות יהיו במעגל הראשון והבינוניות במעגל השלישי.

רון חלפון: מבחינה גיאוגרפית כשאתה מודד את המרחקים אתה רואה שהמרחקים שמתאימים לאירופה לא מתאימים לישראל.

רון חלפון: זה נראה לי מאוד ברור.

וגיף אליאב: העיקרון מקובל, רק העובדה שאני צריך לטוס יותר זמן לא בהכרח אמורה לכפות עלי להסכים לאיחור רב יותר.

וגיף אליאב: משך הטיסה לא בהכרח צריך להשפיע על השאיפה הסבירה שלי להגיע בזמן.

וגיף אליאב: זה שאני טס לארצות הברית במשך 15 שעות לא בהכרח  אומר שאני צריך להסכים מראש על איחור של 6 שעות.

וגיף אליאב: צריך להפריד בין מרחק לשאיפה להגיע בזמן.

רון חלפון: יכול להיות שאתה צודק, אבל הגישה של התקנה האירופית לא מקבלת את מה שאתה מציע.

רון חלפון: אם אני מתכנן נסיעה של חצי שעה טווח הביטחון שאני לוקח הוא פחות מאשר כשאני נוסע לאילת.

רון חלפון: זה הרציונאל של התקנה האירופית.

רון חלפון: ההצעה כאן מאמצת את הרציונאל האירופי.

וגיף אליאב: אנחנו לא בהכרח צריכים לאמץ את זה ב-100%.

וגיף אליאב: צריך לשקול את ההיגיון שעומד מאחורי התקנות.

סלעית קולר: דווקא בטיסות ארוכות העיכובים הגדולים יוצרים בעיה הרבה יותר קשה.

סלעית קולר: הרבה פעמים כשאתה טס טיסה ארוכה אתה נערך לאורך של הטיסה.

סלעית קולר: ככל שתקלו יותר התמריץ יהיה גדול יותר לאחר את הטיסה או לעשות רישום יתר.

אחמד טיבי: יש כאן, כמו שנאמר בשתי ההערות האחרונות, אמירה שאם המרחק של הטיסה ארוך יותר צריך לקבל יותר איחור בהגעה ליעד וצריך להפחית משיעור הפיצוי.

אחמד טיבי: העיקרון הזה לא נראה לי.

אחמד טיבי: מה הרציונאל?

אחמד טיבי: מה ההיגיון?

אחמד טיבי: אני לא רוצה לאחר בטיסה לאתונה וגם לא בטיסה ללוס אנגל'ס.

רון חלפון: בהצעת החוק שאדוני הגיש כתוב שבטיסות ארוכות הפיצוי גבוה יותר, לא נמוך יותר.

כרמל שאמה-הכהן: נעזוב את הסעיף הזה.

כרמל שאמה-הכהן: נחזור לסעיף הזה בשלב יותר מאוחר.

איתי עצמון: עיכוב טיסה 6(א) נוסע שהטיסה שלגביה הונפק לו כרטיס טיסה המריאה במועד המאוחר מהמועד הנקוב בכרטיס הטיסה, זכאי לקבל ממפעיל הטיסה או מהמארגן סיוע כאמור בסעיף 3(1)(א) ו-(ד); בסעיף זה, "מועד המאוחר מהמועד הנקוב בכרטיס הטיסה" – (1) שעתיים ומעלה מעבר למועד האמור – בטיסה למרחק שאינו עולה על 1500 ק"מ; (2) שלוש שעות ומעלה מעבר למועד האמור – בטיסה למרחק שבין 1500 ק"מ ל-3500 ק"מ; (3) ארבע שעות ומעלה מעבר למועד האמור – בטיסה למרחק העולה על 3500 ק"מ.

איתי עצמון: (ב) בלי לגרוע מהוראות סעיף קטן (א), נוסע שהונפק לו כרטיס טיסה שהמריאה באיחור של חמש שעות ופחות משמונה שעות מהמועד הנקוב בכרטיס הטיסה, זכאי לקבל ממפעיל הטיסה או מהמארגן הטבות אלה: (1) החזר הוצאות; (2) שירותי סיוע כאמור בסעיף 3(1)(ב) ו-(ג), אם בחר הנוסע לקבל כרטיס טיסה חלופי לטיסה שצפויה להמריא ביום שלמחרת.

איתי עצמון: הסעיף מדבר על מקרה שבו טיסה עוכבה במועדים שנקובים בסעיף קטן (א).

איתי עצמון: בסעיף קטן (א) מדובר על סיוע של מזון, משקאות, זכאות לטלפון או פקס.

איתי עצמון: בסעיף קטן (ב)(1) מדובר על שירותי סיוע של הלנה במלון והעברות ליעד הסופי.

רון חלפון: בדיון הקודם הוועדה קיבלה החלטה עקרונית על דעת מציע הצעת החוק שלא יהיה החזר הוצאות אלא תינתן האופציה לאחר 5 שעות להחליט אם הוא רוצה לטוס בטיסה חלופית או לקבל את השבת התמורה.

רון חלפון: כמובן שזה צריך להיות בנוסח.

לאה ורון: הוועדה החליטה על 8 שעות במקום 6.

רון חלפון: המציע קיבל את ההצעה שבין 5 ל-8 שעות תהיה האופציה לנוסע לבחור אם הוא רוצה לקבל את הכסף חזרה או להמשיך ולהמתין לטיסה חלופית.

רון חלפון: חברת התעופה לא תוכל להחזיק אותו כבן ערובה בשדה התעופה.

רון חלפון: אנחנו סבורים שיש לתקן את המרחקים כדי שיתאימו לגיאוגרפיה של ישראל, שזה 2000, 4500 ומעל 4500.

אתי בנדלר: ייתכן שאתה צודק, אבל גם עו"ד עצמון וגם אני לא זוכרים שהוועדה החליטה כך ושזה אושר.

אתי בנדלר: היה דיון בנושא הזה.

רון חלפון: היא לא החליטה באופן רשמי.

רון חלפון: ההחלטה הייתה עקרונית בלבד.

רון חלפון: הוחלט באופן עקרוני לתת לו את האופציה כבר אחרי 5 שעות ולא להמתין עד 8 שעות.

וגיף אליאב: ברגע שהביטול נדחה ל-8 שעות במקום 6 שעות הצרכן נמצא במצב שהוא לא יכול באופן חד משמעי להכריז שהעסקה בוטלה.

וגיף אליאב: ההצעה אמרה שבין 5 ל-8 שעות תהיה תחנת ביניים שלא מזכה אותו בפיצוי על פי חוק, אבל  נותנת לו זכות להחליט שהוא לא רוצה להמשיך הלאה, שהאיחור הוא בלתי סביר עבורו והוא מעדיף לבטל או להזמין במקום אחר.

וגיף אליאב: זאת תחנת הביניים שמאפשרת לצרכן עד  5 שעות להיות זכאי לסנדביץ' ולשירותים הנלווים, כאשר מ-5 שעות עד 8 שעות יש לו את הזכות להחליט אם הוא רוצה להמשיך בעסקה או לצאת ממנה.

וגיף אליאב: הנושא הזה הוא קריטי עבור הצרכנים מאחר והם לא יצטרכו להגיע לערכאות משפטיות בכל תיק בנפרד ולהוכיח שהאיחור בנסיבות העניין היה בלתי סביר.

וגיף אליאב: כך אנחנו מפחיתים עומס מבתי המשפט שלא יצטרכו להתעסק בסוגיה הזאת.

וגיף אליאב: מ-5 עד 8 שעות לצרכן יש זכות.

וגיף אליאב: היה וחברה רוצה לשמר את הלקוח ומעדיפה שהוא לא יבטל אחרי 5 שעות, מטבע הדברים היא תציע לו פיצוי שיכול להיות שיספק אותו והוא יישאר באותה עסקה.

כרמל שאמה-הכהן: איך מוסיפים את זה לנוסח?

אתי בנדלר: נשב על הנוסח בהמשך.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נאשר את העיקרון.

אתי בנדלר: בין 5 שעות ל-8 שעות תהיה אופציה בין המשך המתנה לביטול עסקה.

תמר פינקוס: תהיה זכות לצרכן לבחור.

קרן כהן סעד: אנחנו ביקשנו להגדיל את טווח השעות.

קרן כהן סעד: כשטיסה מתעכבת יש את העניין של סלוטים.

קרן כהן סעד: בשדות התעופה הזרים כשאנחנו מאבדים סלוט אנחנו צריכים לחכות כמה שעות טובות בשביל האפשרות לטוס.

קרן כהן סעד: זה משהו שהוא לא בידיים שלנו.

קרן כהן סעד: ברגע שיש עיכוב אנחנו מחכים לסלוט הבא שמתפנה.

קרן כהן סעד: יש שדות תעופה שמאוד עמוסים, מאוד פקוקים ואנחנו  מוגבלים.

קרן כהן סעד: אנחנו זקוקים לגמישות הזאת כי זה לא תלוי בנו.

קרן כהן סעד: אל-על לא נמצאת בשום ברית עם שום חברת תעופה.

קרן כהן סעד: כשאנחנו לא נמצאים בברית אין לנו את האפשרות לשים את האדם בחברות אחרות ולהטיס אותו תוך שעה או שעתיים.

קרן כהן סעד: יש לנו את האפשרות להטיס אותו איתנו.

תמר פינקוס: או לשלם לו כרטיס.

אתי בנדלר: האם חברת אל-על רוצה לומר שגם בטיסות קצרות  נוסע שיושב 3 שעות בשדה התעופה לא יהיה זכאי לאוכל ולשיחות טלפון?

אתי בנדלר: רק על זה מדובר.

אתי בנדלר: אני הייתי אומרת שצריך לבטל את פסקה (2) ו(3), משום שמדובר כאן על הטבות, שזה מזון, משקאות, שיחת טלפון ומשלוח הודעה באמצעות פקסימיליה או דואר אלקטרוני לפי בחירת הנוסע.

אתי בנדלר: אלו ההטבות שעליהן מדובר בהקשר של האיחור.

אתי בנדלר: בטיסה ארוכה רק עיכוב של למעלה מ-4 שעות מזכה בהטבה הזאת.

אתי בנדלר: אני לכשעצמי לא מבינה איך קורה דבר כזה.

קרן כהן סעד: הכוונה שלנו לא הייתה לגבי מזון וטלפון.

אתי בנדלר: אולי ראוי שהוועדה תשקול את הקטנת הטווח, דהיינו זכאות למזון עם משקעות והודעה על העיכוב בכל מקרה של איחור של שעתיים ומעלה בלי שום כל קשר למרחק.

רון חלפון: אנחנו מצטרפים להצעה הזאת.

קרן כהן סעד: זה משהו שהחברה עושה ממילא.

אתי בנדלר: זה יהיה בכל מקרה של עיכוב של שעתיים ומעלה מעבר למועד האמור.

ד': אנחנו חושבים שלגבי 6(ב) צריך שיהיה פטור כאשר העיכוב נובע מסיבות ביטחוניות.

כרמל שאמה-הכהן: כשנשמע את הטיעונים שלכם ל-7 נוכל לחזור ולהוסיף סעיף קטן (ג) ב-6.

אתי בנדלר: כבר עכשיו הוועדה מחליטה שאישור סעיף 6 כפוף לשינויים ככל שיוחלט עליהם כשידונו בנושא של עיכוב או ביטול מטעמי ביטחון.

ורד וייץ: אנחנו מבקשים שיהיה פטור גם במקרה של עיכוב או ביטול בגין שביתה.

ורד וייץ: הוועדה דנה בעניין הזה.

כרמל שאמה-הכהן: מה זאת אומרת שביתה?

ורד וייץ: אנחנו מבקשים שכשיש שביתה לא תחול החובה לתת את ההטבות.

ורד וייץ: עלול להיווצר מצב שאנחנו נרוקן מכל תוכן את השביתה.

ורד וייץ: לא זאת הכוונה.

ורד וייץ: הוועדה דנה בזה יותר מפעם אחת.

אתי בנדלר: הוועדה לא דנה בזה.

אתי בנדלר: בכל ישיבה נציגי ההסתדרות מעלים את זה ובכל ישיבה אומרים שכשנגיע לסעיף הרלוונטי נדון בזה.

אתי בנדלר: יש סעיף בהקשר של ביטול טיסות.

אתי בנדלר: שם אנחנו מציעים נוסח חדש על פטור מתשלום פיצויים במקרים שמי שאחראי לתשלום הפיצוי לא יכול לשלוט עליהם.

אתי בנדלר: בכלל זה יעלה הנושא הזה של שביתה או השבתה.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא מוצא לנכון להכניס את זה פה.

אתי בנדלר: משרד המשפטים רוצה שזה יהיה רק שביתה או השבתה שמאורגנים כדין.

אתי בנדלר: צריכים לדון בנושא.

ורד וייץ: החוק הזה לא צריך לחול במקרה של שביתה או השבתה מוגנת.

ורד וייץ: אם אנחנו נתחיל לפרוט את זה למקרים השונים ולהגיד על זה כן ועל זה לא, אז בכל מקרה אנחנו יכולים להגיע למצב של פגיעה בזכות השביתה שהיא זכות חוקתית.

ורד וייץ: כך היא מוכרת במשפט הישראלי.

ורד וייץ: כאן אנחנו מדברים על יצירת עילת תביעה חשובה.

ישראל אייכלר: אנחנו יודעים שכשיש שביתה האזרחים סובלים.

ישראל אייכלר: למה שהחברות שמשלמות חנייה עבור המטוס בזמן שהוא לא טס לא ישלמו עבור כרטיס הטיסה?

ישראל אייכלר: למה רק האזרח צריך לשלם את המחיר ולא החברה?

ישראל אייכלר: גם החברה שמפעילה ומטיסה צריכה לשאת בנזק ולא רק האזרח.

ורד וייץ: ידוע ששביתה גורמת נזק.

ורד וייץ: זה חלק מהאיזונים כאשר בית הדין לעבודה בא לשקול אם יש מקום להוציא צו מניעה או אין מקום להוציא צו מניעה.

ורד וייץ: לפעמים אפילו כשהוא דן בתביעות נזיקיות הוא עושה את כל האיזונים האלה.

ורד וייץ: אחד העקרונות שמוסכמים או קיימים על פי הפסיקה הוא שאכן שביתה גורמת נזק לציבור.

ורד וייץ: מוסכם שכך זה קורה.

ורד וייץ: בשיטת המשפט הישראלי הוחלט להעמיד את זכות השביתה מעל לדברים האחרים באופן יחסי כאשר נשקלים דברים.

ורד וייץ: אם לא נפתור את החבות של המפעיל או של המארגן על פי החוק הזה שיוצר עילת תביעה חדשה.

ורד וייץ: . אגב, זה לא מבטל עילות תביעה אחרות שקיימות לנוסע.

ורד וייץ: אם אנחנו נקנה אפשרות ועילת תביעה חדשה אנחנו מכרסמים בזכות השביתה.

ישראל אייכלר: למה?

ישראל אייכלר: זכותכם לשבות, אנחנו נשלם מחיר אבל גם החברות ישלמו.

ישראל אייכלר: המטוס חונה בנמל באותו זמן.

ישראל אייכלר: הוא משלם מס נמל על כל שעה.

ישראל אייכלר: למה שרק הנוסע יישא בנטל השביתה?

ישראל אייכלר: אני לא מערער על זכות השביתה.

ישראל אייכלר: זכות השביתה היא זכות מקודשת בחברה.

ורד וייץ: הנושא של פיצוי שיגיע לנוסע - כאן אנחנו מדברים על כמות גדולה של נוסעים -  יכול לבוא ולהיות שיקול שיטה את האיזונים בין הזכות לשבות לבין הוצאת צו מניעה.

תמר פינקוס: איך זה יטה את האיזונים?

כרמל שאמה-הכהן: השבתה של נמל תעופה גורמת לנזקים אדירים למשק ולכלכלה כך שהסנדביץ', האי-מייל או הטלפון לא בטלים ב-60 אלא בטלים ב-60 מיליון.

ורד וייץ: אנחנו לא מדברים על זה.

ורד וייץ: אני לא יודעת אם חבר הכנסת אייכלר מדבר כרגע על הנושא של הכריך או על הפיצוי הכספי.

כרמל שאמה-הכהן: הכל.

כרמל שאמה-הכהן: גם אם אני אלך על הפיצוי הכי דרמטי שיש בחוק, אז בין זה לנזק שגורמת שביתה אין פרופורציות.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא מוסיף כהוא זה.

כרמל שאמה-הכהן: את יודעת מה המשמעות של השבתת נמל התעופה?

כרמל שאמה-הכהן: השופט יבוא ויבטל שביתה בגלל פיצוי שחברות תעופה צריכות לשלם?

ורד וייץ: זה יכול להיות שיקול.

ורד וייץ: אנחנו לא רוצים להיות במצב שאנחנו נשכנע את בית הדין שלא צריך לקחת את זה בחשבון.

ורד וייץ: למה להוסיף את זה?

תמר פינקוס: מה שאתם אומרים זה שאתם מגיעים לבית הדין ושהצרכן יידפק.

ורד וייץ: אנחנו לא רוצים שהצרכן יידפק.

ורד וייץ: ככל שמדובר בהסתדרות החדשה יש התנהלות מאוד אחראית.

ורד וייץ: אם תיזכרו אתם תראו שלא היו שביתות שהצרכן נדפק, רק כשלא הייתה ברירה.

ורד וייץ: בקיץ האחרון יושב-ראש ההסתדרות אמר שהוא יאפשר לילדים ולמשפחות לצאת לחופש.

ורד וייץ: בעסקת החבילה תרמנו את תרומתנו להבראת המשק.

ורד וייץ: אנחנו נוהגים במספיק אחריות.

ורד וייץ: לפעמים הצורך לספק את אותו כריך, את אותם שירותים עלול לכרסם בעניין השביתה, עלול לרוקן אותה מתוכן.

יערה למברגר: מי אמר שהעובדים יצטרכו להיות אלה שיספקו את הכריכים?

רוני סטבקובסקי: אנחנו רוצים לקחת את הדיון לא רק להיבט של השביתות אלא להיבט שאם יחליטו לסגור את שדה התעופה בשל מזג האוויר ונוצר עיכוב של 7 שעות.

רוני סטבקובסקי: עיכוב של 7 שעות יכול לחייב אותנו במקרים מסוימים להלנה בבית מלון.

רוני סטבקובסקי: העלות הזאת היא עלות מאוד כבדה.

רוני סטבקובסקי: כרגע היא אמורה לחול על חברת התעופה כשאין לה שום יד ושום שליטה על אירוע כזה.

רוני סטבקובסקי: כרגע אין לזה מענה.

רוני סטבקובסקי: אני צריכה בתור חברת התעופה לבוא ולממן את העלויות האלו.

כרמל שאמה-הכהן: איך זה בתקינה האירופית?

סלעית קולר: יש התייחסות.

כרמל שאמה-הכהן: יש הקלה בנושא הזה?

סלעית קולר: התקנות האירופיות לא נועדו להפיל על חברות התעופה את כל הנזקים שקורים מכל העולם, רק מה שהן אחראיות לו.

כרמל שאמה-הכהן: התקנות האירופיות תומכות במה שהיא אומרת?

סלעית קולר: התקנות האירופיות תומכות במקרה של סגירת שדה התעופה, במקרה שפקח מודיע שאי אפשר להטיס את המטוס.

סלעית קולר: לא מדובר בשביתה.

סלעית קולר: אפשר להכניס את כל מה שרוצים ברמת העיקרון.

סלעית קולר: הרעיון הוא לגבי עיכובים שנגרמים על ידי חברות התעופה, לא על ידי גורמים חיצוניים.

כרמל שאמה-הכהן: אתם מדברים על כוח עליון.

תמר קלהורה: אתם צודקים לגמרי כשמדובר בפיצוי.

תמר קלהורה: השאלה היותר מעוניינת היא שאלת הסיוע.

תמר קלהורה: זה שהם לא צריכים לפצות אם התפרץ הר געש זה ברור לחלוטין.

תמר קלהורה: הם גם לא צריכים  לפצות אם יש סגירה מטעמים ביטחוניים או מטעמים אחרים.

כרמל שאמה-הכהן: מה זה הסיוע?

תמר קלהורה: סנדביץ', מלון.

תמר קלהורה: הבעיה המרכזית היא עלות הלינה.

כרמל שאמה-הכהן: מה אשמות חברות התעופה שענן וולקני התפרץ?

כרמל שאמה-הכהן: איך הן יכולות למנוע את זה?

תמרה קלהורה: הן לא אשמות.

כרמל שאמה-הכהן: זה כמו שיתפרץ לי ענן וולקני באמצע טיול ואני אספוג נזק.

תמרה קלהורה: אנשים תקועים בשדה ולא יודעים מה ילד יום.

תמרה קלהורה: נקודת המוצא היא שזה לא בגלל החברות.

תמרה קלהורה: השאלה אם זה אומר שלחברה אין אחריות לשום דבר.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו סתם מפילים את זה עליהם.

כרמל שאמה-הכהן: אין להם שום יכולת להתגונן, אין להם שום יכולת למזער את הנזק במצב של התפרצות ענן וולקני או סופת טורנדו.

כרמל שאמה-הכהן: מה אנחנו רוצים להשיג?

כרמל שאמה-הכהן: רק להפיל עליהם עלות?

תמר קלהורה: מה יעשה הנוסע?

כרמל שאמה-הכהן: הנוסע ישלם בעצמו את הנזק שנגרם לו.

כרמל שאמה-הכהן: מה נשיג כשנטיל עליהם את העלות הזאת?

כרמל שאמה-הכהן: זה לא יתמרץ אותם לעשות שום דבר אחר.

ישראל אייכלר: היו עכשיו שלגים בניו-יורק.

ישראל אייכלר: אפשר לבדוק אם החברות בארצות הברית לא שילמו על הלינה בגלל השלג.

ישראל אייכלר: זאת לא בעיה שאנחנו ממציאים.

רוני סטבוקובסקי: הן לא משלמות.

כרמל שאמה-הכהן: גם אם הן היו משלמות זה לא היה הוגן לבוא ולהגיד להן לשלם את הנזק.

כרמל שאמה-הכהן: בכל דבר שיש לחברת התעופה יד בעניין אני מוכן ללכת לכיוון הלקוח, לא במקרים שאין לה כל קשר לעניין.

רון חלפון: צריך לזכור שממילא הנזקים שנגרמים לחברות התעופה הם גבוהים מאוד.

כרמל שאמה-הכהן: בלי שום קשר.

כרמל שאמה-הכהן: לא צריך לגרום להם נזק אפילו כשלא נגרמים להם נזקים.

יערה למברגר: בתקנה האירופית המתווה קצת שונה.

יערה למברגר: אנחנו לא יודעים מה הם היו אומרים על עיכוב כי מבחינתם הם דיברו על ביטול.

אתי בנדלר: זה מקביל למה שמופיע בסעיף 7(ג)(3).

אתי בנדלר: זה חל רק לגבי פטור מפיצוי כספי, לא לגבי ההטבות האחרות.

כרמל שאמה-הכהן: הייתי מפריד בין הסנדביץ' ועזרות אחרות ובין לינה, שזאת הוצאה כספית כבדה לחברות.

כרמל שאמה-הכהן: זאת האבחנה שהייתי עושה.

כרמל שאמה-הכהן: כל הסיוע של נוחות ועזרה זה משהו שאפשר לקחת בחשבון.

כרמל שאמה-הכהן: את המלון הייתי מוריד מהסל במקרה של כוח עליון.

יערה למברגר: הם לא אומרים כוח עליון, הם אומרים משהו קצת יותר רחב מכוח עליון.

כרמל שאמה-הכהן: תגדירו את זה איך שאתם רוצים.

כרמל שאמה-הכהן: אני מדבר על סופות, רעידות אדמה, עננים וולקניים.

רוני סטבוקובסקי: מה עם סגירת שדה בגלל מזג האוויר או בגלל שרש"ת החליטה?

תמר קלהורה: כשאנחנו מדברים בחוזים אחידים על נסיבות של פטור מאחריות אנחנו מדברים על נסיבות שלא היו בשליטתו של הספק, שהוא לא צפה ולא יכול היה לצפות אותם.

תמר קלהורה: זה בוודאי מכניס לפה עניינים ביטחוניים, אסונות טבע, פגעי מזג האוויר יוצאים מגדר הרגיל.

תמר קלהורה: זה שבאירופה יש שלג זה לא משהו בלתי צפוי.

תמר קלהורה: לוח הטיסות צריך לשקף את זה.

תמר קלהורה: סגירת שדה התעופה באופן בלתי צפוי ומטעמים כאלה ואחרים נכנסת לנוסחה הזאת.

תמר קלהורה: אני לא בטוחה שצריך לפרט יותר מידי.

כרמל שאמה-הכהן: לא ביקשנו לפרט.

כרמל שאמה-הכהן: תפרטו ככל שתרצו.

תמר קלהורה: אפשר להוסיף לרבות אם רוצים, אבל אני חושבת  שכדאי שתהיה נוסחה כללית.

תמר קלהורה: יכול להיות שכדאי שיהיה סעיף מיוחד כי זה רלוונטי גם לעיכוב וגם לביטול.

אתי בנדלר: כשנגיע לסעיף 7(ג) נציע שחלק מהסעיף הזה לגבי הנסיבות שאין למפעיל או למארגן שליטה עליהן יהיה בסעיף כללי  של פטור מחובת מתן הטבות, למעט סיוע ללא תשלום ככל שמדובר בסיוע ההומניטארי.

כרמל שאמה-הכהן: למעט בית המלון.

תמר קלהורה: מדובר באוכל ותקשורת.

וגיף אליאב: לכאורה החוק נותן מענה כי ברגע שהחברה מבטלת את הטיסה היא לא חייבת לשלם פיצוי אם זה קרה עכב נסיבות שלא היו בשליטתה.

וגיף אליאב: מה קורה כשהחברה מבקשת מהצרכנים להמתין?

וגיף אליאב: יש לחברה זכות לבטל ולהגיד שלא יכולים לטוס.

כרמל שאמה-הכהן: אחרי 5 שעות הוא יכול לבטל.

וגיף אליאב: אחרי 5 שעות הוא יכול להגיד שהוא מעדיף לטוס.

וגיף אליאב: במצב כזה הוא אמור להיות זכאי למלון.

וגיף אליאב: מה שקורה פה זה שהחברה במקום לבטל ולהיות פטורה מפיצויים יכולה לבקש מהצרכנים להמתין עוד ועוד ולהגיד שהם לא זכאים למלון כי זה לא תלוי בה.

כרמל שאמה-הכהן: הוא מחליט.

סלעית קולר: לגבי החזר ההוצאות בסעיף 6 יש את העניין של הנופשונים.

סלעית קולר: כאשר אני לוקח נופשון ואני יכול לקבל החזר הוצאות לא ברור לי אם אני יכול לבטל את העסקה ולקבל החזר הוצאות אחרי 5 שעות שאני מתעכב.

סלעית קולר: כשאני לוקח נופשון עם מלון אין לי את האופציה הזאת, כי אני לא אקבל החזר על הבית מלון.

סלעית קולר: אם אני אקבל החזר זה יהיה על הטיסה ואז אני תקוע ב-8 שעות.

רון חלפון: גם אם עברו 8 שעות ובוטלה הטיסה עדיין הבעיה שאת מציגה תקפה.

סלעית קולר: זה אחרת.

סלעית קולר: ברגע שהחוק קבע ולא אני זאת שבוחרת שאחרי 8 שעות הטיסה מבוטלת ומגיע לי איזה שהוא פיצוי, אז כשאני אלך לבית משפט ואני אבקש את ההחזר של בית המלון יגידו לי שהחוק קבע שהטיסה בוטלה, אין פיצוי ושהבית מלון מגיע לי.

סלעית קולר: אם אני אבחר לא לבטל עסקה, כשאין לי זכות ביטול עסקה ברמת עיקרון אלא בגלל הטיסה, אני עלולה למצוא את עצמי במצב שלא יפצו אותי על בית מלון אם אני אלך לבית משפט בעניין הזה.

סלעית קולר: יגידו שהחוק קובע רק החזר הוצאות טיסה ואם אני בוחרת לבטל אני מפסידה את המלון.

רון חלפון: העניין של חבילות תיור הוא עניין שניסינו למצוא לו פתרון.

רון חלפון: בדיון הקודם נקבע שנשאיר את זה להכנה לקריאה שנייה ושלישית ונציין את זה בדברי ההסבר.

רון חלפון: הבעיה שהיא מעלה היא בעיה תקפה שנוגעת לכל ההקשרים.

רון חלפון: תמיד יש בעיה עם הנושא של איך מחזירים את הכסף, איך מחלצים את מחיר הטיסה ומה קורה עם מחיר המלון אם לא טסתי.

רון חלפון: זאת בעיה שעדיין הוועדה לא נתנה לה פתרון.

רון חלפון: גם הממשלה לא הציעה פתרונות כיוון שאין לה בשלב הזה.

רון חלפון: אנחנו צריכים לדון על זה בסיבוב הבא.

כרמל שאמה-הכהן: מחקנו את סעיף 6(א)(2) ו-(3) ושינינו את 6(א)(1) כך שהוא יהיה אופציונאלי.

אתי בנדלר: נשארה ההערה בנוגע לנושא של הביטחון.

אתי בנדלר: האישור כפוף לנושא הביטחון שיידון בסעיף הבא.

ורד וייץ: הנושא של השביתה רלוונטי גם לסעיף 6.

כרמל שאמה-הכהן: מה בנוגע להפרדה של המלון?

אתי בנדלר: במקרה שמדובר בנסיבות שלחברת התעופה אין שליטה עליהן יהיה צורך בסיוע, למעט המלון.

אתי בנדלר: אני מניחה שגם לא הסעה למלון.

ורד וייץ: האם מה שהעלינו יידון במסגרת אותו סעיף פטור שיהיה כללי?

ורד וייץ: באיזו מסגרת זה יידון?

ורד וייץ: לפני זמן מה עבר תיקון לפקודת העיריות.

ורד וייץ: שם הגדירו נושא של עירייה שאינה יכולה לתפקד.

ורד וייץ: ביקשנו את ההחרגה הזאת כך שהסמכויות שלה מועברות לעירייה אחרת.

ורד וייץ: ביקשנו שבהגדרה תוחרג עירייה שאינה יכולה לתפקד, למעט מסיבה של שביתה.

ורד וייץ: זאת לא הפעם הראשונה שתהיה החרגה גורפת למעט שביתה.

ורד וייץ: זה לא משהו שלא קיים.

כרמל שאמה-הכהן: אין הקבלה מלאה בין הדברים.

כרמל שאמה-הכהן: בנושא של הפיצוי ציינת רק את הטיעון הכלכלי של בית משפט בהתייחסו לשביתה.

כרמל שאמה-הכהן: בהקשר של סגירת שדה התעופה המשמעות של הפיצוי של חברות התעופה לא קיים, הוא לא פרופורציונאלי לנזק של סגירת שדה התעופה בפני עצמו.

ורד וייץ: בוודאי שהוא קיים.

כרמל שאמה-הכהן: בית משפט שרואה נזק של 100 מיליון ליום או 101 מיליון ליום זה אותו דבר.

ורד וייץ: אני רק חושבת על הצורך בהלנה של כמות גדולה של נוסעים.

ורד וייץ: זה כסף גדול.

כרמל שאמה-הכהן: מיליון דולר.

כרמל שאמה-הכהן: הלוואי והייתם מתייחסים לזה כאל כסף גדול, כי להשבית שדה תעופה זה כסף הרבה יותר גדול.

ורד וייץ: כשמוכרזת שביתה בכל מה שקשור לתעופה זה תמיד מסיבות מספיק טובות, מספיק חשובות ומספיק ראויות שאני חושבת שצריך לתת לזה את ההגנה הראויה כפי שזה בא לידי ביטוי בפסיקה אצלנו.

כרמל שאמה-הכהן: אין לי בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: בפעם האחרונה  שהושבת שדה התעופה אני התייצבתי ראשון עם העובדים.

כרמל שאמה-הכהן: אין לי בעיה עם שביתות.

כרמל שאמה-הכהן: הטיעון שאם בית משפט לא יאשר שביתה או כן יאשר שביתה בגלל הפיצוי של הסנדביצ’ים, בתי המלון או הפקס לא קיים.

ורד וייץ: אני רואה את זה כמדרון חלקלק.

ורד וייץ: צריך להיזהר מזה.

ורד וייץ: אם נתחיל לעשות מדרגים ונתחיל לעשות אבחנות זה מדרון חלקלק שצריך להיזהר ממנו.

ורד וייץ: האיזונים קיימים, לא צריך להוסיף עליהם.

ורד וייץ: בתי הדין יודעים לעשות את זה במצב הקיים.

ורד וייץ: ברגע שאתה מוסיף עילה אתה משנה את התמונה.

ורד וייץ: לא צריך ללכת למקום הזה.

ורד וייץ: הצעת החוק הזאת לא מפקיעה מהצרכן עילות אחרות שקיימות לו.

ורד וייץ: אני חושבת שאין מקום להוסיף עילה נוספת.

כרמל שאמה-הכהן: את אומרת שבשביתה הוא לא יקבל פיצוי.

ורד וייץ: אלא אם כן הוא יתבע מכוח עילות אחרות.

כרמל שאמה-הכהן: אין פה תביעות.

כרמל שאמה-הכהן: את אומרת שבשביתה הוא לא יקבל פיצוי.

תמר קלהורה: הבעיה היא לא עם הפיצוי.

תמר קלהורה: שביתה מוגנת היא לא עילה להפרת חוזה ולשיטתנו גם אי אפשר לאפשר עילת תביעה ברשלנות.

תמר קלהורה: השאלה שכרגע אדוני דיבר עליה היא שאלת הסיוע.

תמר קלהורה: אני מסכימה עם אדוני שכאשר מדובר בסנדביצ'ים, בטלפון או בדואר אלקטרוני אין סיבה לא לאפשר את זה.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף יאושר כנראה בלי התוספת של ההחרגה של השביתה.

אחמד טיבי: אני עדיין לא שללתי את ההצעה שלהם.

רון חלפון: אני הבנתי שהוועדה מדברת על סנדביצ'ים, פקסים ומיילים שבכל מקרה יינתנו.

רון חלפון: את ההלנה החרגנו.

תמר קלהורה: באה ההסתדרות ואומרת שגם סנדביצ'ים היא לא רוצה.

אתי בנדלר: במקרה של עיכוב בין 5 ל-8 שעות בשל שביתה או השבתה מוגנים, האם הנוסע יהיה זכאי להחזר הוצאות במידה והוא החליט לחזור לביתו ולבטל את הטיסה?

אתי בנדלר: אני מבינה שההכרעה היא שלסנדביץ' הוא יהיה זכאי, אולי אף למשקה וטלפון.

אתי בנדלר: מה בקשר להחזר הוצאות הטיסה?

ישראל אייכלר: השאלה היא לא אם הוא יקבל פיצוי, אלא שזכותו לבקש החזר על הכרטיס.

ישראל אייכלר: זאת זכות בסיסית של נוסע.

ישראל אייכלר: אני לא חושב שאפשר לפגוע בזה.

תמר קלהורה: אם החוזה מסוכל, אז כל צד צריך להשיב את מה שהוא קיבל.

כרמל שאמה-הכהן: נשאיר את החזר ההוצאות.

כרמל שאמה-הכהן: את המלון מחריגים.

אתי בנדלר: הוא יהיה זכאי לסיוע, למעט מלון.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 6(א) ו-(ב) בכפוף לכל ההערות, התוספות, ההחלטות והאזהרות שייתכן ונבוא ונשנה משהו בעתיד בהקשר של הביטחון.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד אושר

איתי עצמון: סעיף 7 ביטול טיסה.

איתי עצמון: (א) נוסע שהונפק לו כרטיס טיסה לטיסה שבוטלה, זכאי לקבל ממפעיל טיסה או מהמארגן הטבות אלה: (1) החזר הוצאות או כרטיס טיסה חלופי, לפי בחירת הנוסע; (2) שירותי סיוע;(3) פיצוי כספי.

איתי עצמון: (ב) מפעיל טיסה או מארגן שהציע לנוסע כרטיס טיסה חלופי, כאמור בסעיף קטן (א)(1), והנוסע קיבל הצעה זו, רשאי להפחית במחצית את סכום הפיצוי הכספי שהנוסע זכאי לו לפי הוראות חוק זה, ובלבד שמועד הנחיתה ביעד הסופי של הנוסע אינו מאוחר מהמועד המקורי לנחיתה באותו יעד – (1) בשעתיים – אם הטיסה היא במרחק שאינו על 1500 ק"מ; (2) בשלוש שעות – אם הטיסה היא במרחק שאינו עולה על 3500 ק"מ;(3) בארבע שעות – אם הטיסה היא במרחק העולה על 3500 ק"מ;

רון חלפון: ההערה הראשונה היא בנוגע לשירותי סיוע.

רון חלפון: אין ספק שצריכים להיות מוענקים שירותי סיוע, השאלה עד מתי.

רון חלפון: מדובר פה על טיסה שבוטלה.

רון חלפון: השאלה עד מתי צריך לתת סנדביצ'ים ועד מתי צריך להלין במלון.

רון חלפון: על פי הנוסח הזה זה יכול להיות גם למשך שנה.

רון חלפון: צריך לסייג את זה עד למועד יציאה של טיסה חלופית.

רון חלפון: סיוע לא יכול להיות לנצח.

רון חלפון: זה דבר ברור לחלוטין.

כרמל שאמה-הכהן: כמה זמן הצרכנים צריכים?

וגיף אליאב: לחברה שמורה הזכות לבטל את הטיסה.

וגיף אליאב: כל מה שהיא תצטרך לשלם זה רק פיצוי מוסכם.

וגיף אליאב: היא מגבילה את הנזק שלה.

כרמל שאמה-הכהן: זו  טיסה שבוטלה.

וגיף אריאב: לא ברורה כאן ההגדרה של נוסע שצריך לקבל מלון.

וגיף אריאב: לדעתי זה או שאתה מקבל כרטיס ומלון, או שאתה מקבל השבת התמורה ופיצוי מוסכם.

וגיף אריאב: צריך להפריד בין הדברים.

אתי בנדלר: הבעיה עם הנוסח זה שרובו מועתק, עם שינויים קלים שניסינו לעשות, מהדירקטיבה האירופית.

אתי בנדלר: זה יוצר בעיה.

אתי בנדלר: בסעיף (3)(1)(א), שמדבר על המזון, מדובר על מזון ומשקאות בהתאם לזמן ההמתנה.

אתי בנדלר: אי אפשר לתת פרשנות שזמן ההמתנה נמשך שנה שלמה.

לאה ורון: גם לגבי (ב) - האירוח בבית המלון שנדרשת שהייה של לילה אחד או יותר, או נדרשת שהייה ארוכה מהשהייה שתוכננה על ידי הנוסע.

אתי בנדלר: דברים כאלה נתונים לפרשנות סבירה.

אתי בנדלר: אני לא יכולה להגיד אם 3 שעות מצדיקים כריך אחד, חצי כריך או כריך וחצי.

אתי בנדלר: אני לא חושבת שראוי שניכנס לרזולוציה הזאת.

אתי בנדלר: נותנים לזה פרשנות סבירה בהתאם לנסיבות העניין.

רון חלפון: אני מקבל את ההערה.

רון חלפון: אני רוצה להעיר לעניין הטווחים.

רון חלפון: הציעה היועצת המשפטית של הוועדה שנבטל את המדרגות בסעיף 6 ושנשנה אותן בסעיפים האחרים.

אתי בנדלר: לא אמרתי שנשנה בסעיפים האחרים, אמרתי שבכל מקרה בסעיף 6 צריך לשנות.

רון חלפון: ההצעה שלנו היא שהמדרגה הראשונה תהיה 2000, אחרי זה בין 2000 ל-4500 והמדרגה השלישית מעל ל-4500.

רון חלפון: באופן כזה יעדים כמו לונדון, מדריד וליסבון יישארו יעדים שהם בתוך אירופה.

רון חלפון: הצעת החוק קובעת הפרדה בין יעד כמו לונדון ליעד כמו פריז.

כרמל שאמה-הכהן: זאת אבחנה שאני מקבל אותה.

כרמל שאמה-הכהן: האבחנה במדרגה הנמוכה יותר מטרידה אותי .

כרמל שאמה-הכהן: למה ורנה לא שקולה לבוקרשט, סופיה ואודסה?

רון חלפון: היעדים שנמצאים בתוך 2000 קילומטרים הם עמאן, אנטליה, אתונה, קהיר, אילת, איסטנבול, אנקרה, עובדה, רודוס, בוקרשט, אודסה, סופיה ובלגרד.

כרמל שאמה-הכהן: למה ורנה לא?

רון חלפון: ורנה היא לא באגן הים התיכון.

רון חלפון: כשאנחנו מדברים על אגן הים התיכון אנחנו מדברים על יוון, תורכיה, המזרח התיכון.

כרמל שאמה-הכהן: ורנה זה הטיסות של הנופשונים.

כרמל שאמה-הכהן: זה הטיסות שאנשים נוסעים מחמישי עד ראשון.

כרמל שאמה-הכהן: אתה רוצה להעלות את המדרגה לטיסות כמו פריז?

רון חלפון: יש שני צדדים למטבע, כי אם משנים את המדרגות משנים אותן גם בנוגע לגובה הפיצוי.

רון חלפון: ככל שהיעד רחוק יותר כך מגיע פיצוי גבוה יותר.

רון חלפון: יש רווח גם מהכיוון השני.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא רוצים שהם יגיעו לפיצוי.

כרמל שאמה-הכהן: זאת המטרה הראשית.

תמר פינקוס: אנחנו רוצים שהם ייסעו וייהנו מהנופש.

רון חלפון: האם אנחנו מבינים שהאבחנה של 4500 קילומטרים היא אבחנה מקובלת?

רון חלפון: לונדון צריכה להיות כמו פריז.

כרמל שאמה-הכהן: אין ויכוח.

כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שאפשר לקבל את זה.

כרמל שאמה-הכהן: בין לונדון ללוס אנג'לס או למזרח הרחוק יש הבדל.

כרמל שאמה-הכהן: לונדון יותר דומה לפריז.

כרמל שאמה-הכהן: הבעיה היא כשהעלית מ-1500 ל-2000.

כרמל שאמה-הכהן: פה אני לא בטוח.

כרמל שאמה-הכהן: זה מוציא יעדים כמו סופיה, ורנה.

כרמל שאמה-הכהן: גם ורונה זה יעד של נופשונים.

קרן כהן סעד: זה קצת מאולץ לעשות רק לפי נופשונים, כי ורונה זה גם יעד.

קרן כהן סעד: .

כרמל שאמה-הכהן: הכל פה זה שרירותי.

כרמל שאמה-הכהן: המספר 2000 או 1500 לא רשומים בעשרת הדיברות.

קרן כהן סעד: יש איזה שהוא רעיון גיאוגרפי בחלוקה.

כרמל שאמה-הכהן: מה ההבדל בין בוקרשט לורנה?

קרן כהן סעד: תלוי איפה חותכים את זה.

קרן כהן סעד: אנחנו הלכנו לפי אגן הים התיכון ומזרח אירופה.

כרמל שאמה-הכהן: בוקרשט זה  לא באגן הים התיכון.

כרמל שאמה-הכהן: זה באזור הבלקן כמו סופיה וכמו ורנה.

רון חלפון: ההצעה שלנו הפוכה.

רון חלפון: ההצעה היא להכניס יותר יעדים לטיסות הקרובות.

רון חלפון: אנחנו אכן חושבים שמקומות כמו סופיה ובוקרשט אלו טיסות קרובות.

תמר פינקוס: לכן הם רוצים להעלות את זה ל-2000, כי הם אומרים שאם יעשו 1500 הם יצאו מהגבול.

רון חלפון: זה בהתאם למה שחושב יושב-ראש הוועדה.

רון חלפון: יושב-ראש הוועדה סבור שסופיה היא לא כמו לונדון.

רון חלפון: סופיה צריכה להיות כמו אנקרה.

רון חלפון: זאת ההצעה שלנו.

אתי בנדלר: אני לא מבינה, על רקע זה שבאירופה יש יותר טיסות לטווח קצר ובינוני, למה הנוסע האירופי יזכה לפיצויים גבוהים יותר מהנוסע הישראלי.

רוני סטבוקובסקי: מדינת ישראל לא יושבת באירופה.

רוני סטבוקובסקי: אנחנו צריכים להתאים את עצמנו.

אתי בנדלר: אני לא מבינה את הנושא הזה של ההתאמה.

רון חלפון: נוסע שטס למדריד ונוסע שטס לברצלונה זכאים לאותו גובה של פיצוי.

אתי בנדלר: אין לי עמדה בנושא.

אתי בנדלר: אני מנסה להבין את האבחנה שמנסים ליצור בין הנוסע הישראלי לנוסע האירופי.

אתי בנדלר: אם באירופה קבעו שהטווחים הם של 1500 קילומטר ל-3500, מדוע שונה דינו של הנוסע הישראלי?

אתי בנדלר: למה העובדה שיש באירופה יותר טיסות קצרות ויותר טיסות בכלל צריכה להשפיע על זכאותו של הנוסע לפיצויים?

רון חלפון: הטיעון הוא טיעון אחר ממה שאת מציגה.

רון חלפון: אני סבור שמי שטס למדריד ומי שטס לברצלונה זכאי בדיוק לאותם תנאים.

רון חלפון: אין שוני בין מדריד לברצלונה.

כרמל שאמה-הכהן: למה אתה רוצה להפחית מחצית מהפיצוי?

אתי בנדלר: כמה שעות טסים לכאן, כמה שעות טסים לשם ומה המרחק?

רון חלפון: בין מדריד לברצלונה יש הפרש של 10 דקות.

אתי בנדלר: למה באירופה יש הפרש בטיסה של 10 דקות?

אתי בנדלר: 1500 קילומטר בתוך אירופה הם אותם 1500 קילומטר שיוצאים מישראל.

רון חלפון: אני חושב שמי שטיס למדריד לא צריך להמתין יותר ממי שטס לברצלונה.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אומר שחברת תעופה תהיה רשאית להפחית מחצית מהפיצוי אם היא מצליחה להביא את הנוסע באיחור של שעתיים עד טווח מסוים, 3 שעות עד טווח אחר או 4 שעות עד טווח מקסימאלי.

כרמל שאמה-הכהן: אתם רוצים ששעתיים יהיו עד 2000 קילומטר.

כרמל שאמה-הכהן: זה לטובת הצרכן.

כרמל שאמה-הכהן: 3 שעות.

כרמל שאמה-הכהן: .

רון חלפון: מרחק ארוך יותר שכולל יותר יעדים.

רון חלפון: פחות נוסעים ימתינו פחות זמן בנמל התעופה.

כרמל שאמה-הכהן: אין בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא אומר שנשנה את הטווחים בסעיף ההוא.

רון חלפון: גם שם זה לטובת הצרכן.

רון חלפון: על פי הצעת החוק לנוסע שממתין שעתיים לא מגיע שום פיצוי.

רון חלפון: גם לזה שממתין 4 שעות לא מגיע שום פיצוי.

רון חלפון: הסעיף הזה שאומר שניתן להפחית את הפיצוי למחצית אם הוא ממתין 4 שעות הוא לא הגיוני.

רון חלפון: אדם שהמתין בשדה התעופה 4 שעות לא מגיע לו שום פיצוי, מגיע לו רק סיוע.

אתי בנדלר: מדובר על כך שהטיסה שלו בוטלה.

רון חלפון: לא מגיע לו פיצוי כספי כלשהו אם הוא יושב 4 שעות בשדה תעופה.

אתי בנדלר: זה לא מדויק.

אתי בנדלר: מי שהטיסה שלו עוכבה אבל יצא עם הטיסה שלו מלכתחילה לא זכאי לפיצוי בעיכוב עד 8 שעות, לא רק בין שעתיים ל-5.

אתי בנדלר: כאן לא מדובר על הסיטואציה הזאת.

אתי בנדלר: כאן מדובר על כך שהטיסה שלו בוטלה, אין טיסה אחרת אבל חברת התעופה הצליחה למצוא לו טיסה אחרת לא באותה חברה, לא באותה טיסה.

אתי בנדלר: לא מדובר על עיכוב בשדה.

אתי בנדלר: יכול להיות שהוא יצא לפני המועד שהוא היה צריך לצאת אבל עם יעדי ביניים כדי להגיע ליעד שלו.

רון חלפון: אדם שהגיע ליעדו שעתיים מהמועד המתוכנן יהיה זכאי לפיצוי ואילו אדם שהיה 8 שעות בשדה התעופה לא יהיה זכאי לפיצוי.

רון חלפון: זה נשמע לי לא הגיוני.

תמר פינקוס: אלו שתי סיטואציות שונות.

תמר פינקוס: בביטול יש לו זכות להגיד אחרי 5 שעות שהוא לא רוצה יותר לחכות ושיתנו לו את הכסף, או להגיד שהוא יחכה את ה-8 שעות ויקבל טיסה חלופית.

רון חלפון: מה תעשה חברת תעופה?

רון חלפון: במקום להוציא אותו שעתיים אחרי, היא תייבש אותו 5 שעות ולא תשלם.

רון חלפון: מה החוכמה?

רון חלפון: עדיף לה שהוא ישב 8 שעות בשדה התעופה ולא להוציא אותו שעתיים אחרי.

רון חלפון: איזה מן תמריץ זה?

וגיף אריאב: יכול להיות ש-8 שעות זה מוגזם.

סלעית קולר: הביטול של השעתיים הוא כתוצאה מזה שחברת התעופה בחרה מסיבות כאלו ואחרות לבטל את הטיסה.

סלעית קולר: זה ללא קשר לחוק הזה.

סלעית קולר: היא החליטה לבטל את הטיסה ונוצר מצב שהאדם יכול לקבל כרטיס חלופי לאחר שעתיים.

סלעית קולר: במצב שבו חברת התעופה החליטה לבטל את הטיסה – אנחנו לא מדברים על העיכוב שנגרם - יכול להיווצר מצב אבסורדי שאדם שמעכבים אותו יישאר הרבה זמן כדי לקבל את הפיצוי ואילו אדם שביטלו לו את הטיסה יקבל את הפיצוי יותר מהר.

רון חלפון: את האבסורד הזה אני מבקש למנוע.

סלעית קולר: האבסורד הזה נובע מזה שהם ביטלו את החוזה.

רון חלפון: את מדברת על צרכן אחד שהגיע בטווח של שעתיים ליעד שלו ומקבל מחצית מהפיצוי ועל אדם אחר שהמתין 7 שעות בשדה התעופה ולא זכאי לכלום.

כרמל שאמה-הכהן: ההסדר שמוצע בסעיף הזה הוא בסדר.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נחזור אחורה ושם.

כרמל שאמה-הכהן: .

מירי אילדיס: אנחנו בנושא הזה של ההגעה ליעד מבקשים לתקן את השעות.

מירי אילדיס: מיעד מסוים באירופה ליעד אחר באירופה או מיעד מאירופה לארצות הברית יותר קל להביא את הלקוח עד שעתיים, עד שלוש ועד 4 בהתאמה.

מירי אילדיס: בטיסה חלופית מהארץ להביא אותו עד שעתיים, עד שלוש ועד ארבע זה מאוד קשה.

מירי אילדיס: זה ישים, אבל זה מאוד קשה.

מירי אילדיס: ביקשנו לא רק לשנות את הקילומטרים אלא גם את השעות מהטעמים הגיאוגרפיים בלבד, לא בשביל לעורר את המוטיבציה ההפוכה שלנו לבטל טיסות.

מירי אילדיס: זה לא מה שאנחנו עושים.

מירי אילדיס: גם כשאנחנו מבטלים טיסות אנחנו דואגים לטיסות חלופיות.

כרמל שאמה-הכהן: את יודעת מה כתבתם בהצעה שלכם?

קרן כהן סעד: כתבנו בהתחלה 10,11 ו-12, אבל אנחנו חוזרים בנו ומבקשים 4,5 ו-6.

תמר פינקוס: הוא יוכל לצאת בטיסה החלופית קודם.

תמר פינקוס: השלב של ההמתנה הוא לא פונקציה של המרחק.

תמר פינקוס: בעיה של סלוטים יש באירופה ויש בארץ.

תמר פינקוס: יש זמן נתון של טיסה.

תמר פינקוס: נתתי לו טיסה חלופית.

תמר פינקוס: אותה בעיה של סלוט באירופה היא אותה בעיה של סלוט כאן.

תמר פינקוס: זאת לא פונקציה של מרחק גדול יותר.

תמר פינקוס: אין סיבה בעולם להגדיל את השעות כי אנחנו מדברים על זמן הגעה לשם בטיסה חלופית.

תמר פינקוס: אני לא מצליחה להבין את ההיגיון למה כשאנחנו מדברים על זמן הגעה באיחור זה משתנה.

תמר פינקוס: מה ההבדל אם יכולתם קודם לעשות ועכשיו הקדמתם או איחרתם אותו בחצי שעה לטיסה חלופית?

מירי אילדיס: ההבדל הוא בהיצע של הטיסות החלופיות.

מירי אילדיס: באירופה יש יותר היצע מאשר אצלנו.

תמר פינקוס: זה הכל פונקציה של הכרטיס שתהיו מוכנים לשלם  לטיסה חלופית.

מירי אילדיס: היצע לא קשור למחיר.

תמר פינקוס: מתמטית זה לא נכון.

מירי אילדיס: מתמטית זה נכון.

כרמל שאמה-הכהן: תני לי דוגמה מעשית.

מירי אילדיס: כשאתה רוצה להציג טיסה חלופית באירופה יש לך כמה טיסות שבהסכם של שיתוף פעולה יכולים להטיס.

מירי אילדיס: כשאנחנו מאחרים לטיסה לסופיה או מבטלים ורוצים להעביר, אז הטיסה החלופית מוגבלת.

מירי אילדיס: יש לנו את החברה הזרה שיוצאת פעם ביום.

מירי אילדיס: גם היא מוגבלת בכמות.

כרמל שאמה-הכהן: את לא חייבת טיסה ישירה.

מירי אילדיס: נכון, אנחנו מנסים את הכל.

תמר פינקוס: לכן זה שעתיים, שלוש וארבע.

מירי אילדיס: ההיצע מוגבל.

מירי אילדיס: אני מוכנה להמציא את הנתונים, כולל את ההסכמים.

מירי אילדיס: אנחנו עם היצע של 35 מטוסים והם עם מטוס אחד שחג באוויר למקרה שיש תקלה  טכנית.

תמר פינקוס: התקנות האלו הן לא לאל-על, הן  לכלל צי המטוסים שמגיע לכאן.

תמר פינקוס: יש כאלה שמגיעים 3 פעמים ביום.

תמר פינקוס: אנחנו לא יושבים כאן בשביל להתקין תקנות לאל-על.

תמר פינקוס: אנחנו יושבים לדבר על נוסע שבוחר כל נמל תעופה שהוא.

רוני סטבוקובסקי: ארקיע ביקשה שנייצג אותה בדיון הזה.

רוני סטבוקובסקי: כל ההערות שאנחנו מעלים משקפות את עמדתה של ארקיע.

רוני סטבוקובסקי: למדינת ישראל יש שדה תעופה אחד בינלאומי.

רוני סטבוקובסקי: יושבים פה נציגי רש"ת שיכולים להגיד כמה שדה התעופה של מדינת ישראל שונה מכל שדות התעופה האחרים באירופה ובעולם, מה כמות המטוסים ששדה התעופה מטפל ומה כמות המטוסים ששדות התעופה באירופה מטפלים.

רוני סטבוקובסקי: זה הבדל של שמיים וארץ.

רוני סטבוקובסקי: הגודל של שדה התעופה שלנו, כמות חברות התעופה שמשתמשות הוא שונה, הוא קטן יותר מאשר מה שיש באירופה.

רוני סטבוקובסקי: יש מסלול המראה אחד במדינת ישראל.

קרן כהן סעד: לכן נדרשת התאמה בין התקנה האירופית לחוק המוצע כאן.

כרמל שאמה-הכהן: האם מקובל עליכם להגדיל את השעות תמורת הפחתת ההנחה בפיצוי?

קרן כהן סעד: זאת החמרה עם התקנה האירופית.

קרן כהן סעד: אנחנו לא מצליחים להבין את ההיגיון.

קרן כהן סעד: אנחנו יכולים להראות לכם את הנתונים מה קורה בשדה התעופה בהיתרו, מה האפשרויות, מספר חברות התעופה שאפשר להטיס את האנשים לעומת ישראל.

קרן כהן סעד: תראו שאמיתית זה בלתי ישים.

הילה דוידוביץ: התקנות האלו לא מדברות רק על שדות תעופה של ערי בירה מאוד גדולים, הן מדברות על כל שדות התעופה באירופה.

קרן כהן סעד: בישראל יש שדה תעופה אחד.

קרן כהן סעד: תנו לנו להציג את הנתונים ותראו מה ההבדל.

קרן כהן סעד: מאוד חשוב לנו שתבינו למה נדרשת האבחנה הזאת.

קרן כהן סעד: תנו לנו להציג לכם נתונים מה קורה בשדות התעופה באירופה בכל שעה נתונה, כמה אפשרויות יש לחברת תעופה שמבטלת טיסה או מעכבת טיסה לעומת אל-על.

תמר פינקוס: אני חושבת שכדאי, כמו שעשינו בתקנות ביטול עסקה, להעביר את זה כך, כאשר אנחנו נבדוק את זה במהלך חצי שנה.

תמר פינקוס: אם הנזקים של אל-על יהיו כאלה שהם לא יעמדו בהם אנחנו נחזור לוועדה ונראה אם צריך לתקן את הטווחים.

אחמד טיבי: סביר.

רוני סטבוקובסקי: אנחנו מבקשים לא להצביע על הסעיף הזה.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא מסכים.

אתי בנדלר: אדוני מבקש להצביע על סעיפים קטנים (א) ו-(ב) כך שבסעיף קטן (ב) במקום 1500 יבוא 2000, במקום 3500 יבוא 4500 ובפסקה (3) המרחק העולה על 4500.

אתי בנדלר: בנוסח אנחנו נקפיד לומר שמדובר עד שעתיים, עד 3 שעות ועד 4 שעות.

אתי בנדלר: מעל ל-4 שעות אין הפחתה.

דני מורג: הזכות של המוביל להפחית ב-50% מותנית בזה שהנוסע יקבל את ההצעה של המוביל.

דני מורג: בתקנה האירופית לא מתנים את ההפחתה ל-50% ברצון של הנוסע לקבל או לא לקבל.

דני מורג: זה חל גם בביטול טיסה וברישום יתר.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא תלוי בהסכמת הלקוח.

אתי בנדלר: האם זה מותנה באירופה רק בעצם העובדה שהחברה הציעה לו בין אם הוא טס ובין אם הוא לא טס בטיסה החלופית?

יערה למברגר: זה מה שאני מבינה.

כרמל שאמה-הכהן: למה להחמיר פה?

כרמל שאמה-הכהן: יש מישהו שמתנגד להיצמד לתקינה האירופית בעניין הזה?

אתי בנדלר: דהיינו למחוק את המילים "והנוסע קיבל הצעה זו".

כרמל שאמה-הכהן: נא למחוק את המילים "והנוסע קיבל הצעה זו".

אתי בנדלר: קחו בחשבון שייתכן שמדובר במשפחה שהתכוונה לטוס ביחד או לזוג שהתכוון לטוס ביחד.

אתי בנדלר: כאן מספיק שיציעו לאחד מהם.

אתי בנדלר: אם הוא לא יקבל את ההצעה הזאת בשל כך שהוא לא רוצה להיפרד מיתר בני משפחתו זאת כבר תהיה עילה להפחתת הפיצוי.

תמר קלהורה: האם לא נכון לומר שיחיד דינו כדין רבים?

אתי בנדלר: זה לא נובע מהנוסח.

אתי בנדלר: ברמה הפרשנית יחיד כולל גם רבים.

אתי בנדלר: זה לפי חוק הפרשנות.

אתי בנדלר: כאן ברור שזה לפי נסיבות העניין.

אתי בנדלר: אם הציעו לנוסע מסוים אני לא יכולה לומר שזה רק אם הציעו לכלל הנוסעים, לבני משפחתו או לקבוצה שעליה הוא נמנה.

תמר קלהורה: הנושא של טיול מאורגן זאת באמת שאלה.

כרמל שאמה-הכהן: נחזיר את המילים "והנוסע קיבל הצעה זו".

חנא סוייד: להפריד את מי שנוסע ממשפחתו.

חנא סוייד: .

כרמל שאמה-הכהן: זה מה שאמרתי.

ישראל אייכלר: אפשר לכתוב את המילים "הנוסע ומלוויו".

יערה למברגר: ואם זה טיול מאורגן?

חנא סוייד: טיול מאורגן זה כבר יותר מידי, אבל משפחה.

חנא סוייד: .

יערה למברגר: הוא אמור לטוס בלי הטיול המאורגן?

מירי אילדיס: אפשר להכניס מגבלה שאין להפריד הזמנה.

מירי אילדיס: זה מאוד ברור, זה לא משהו שצריך לחשוב עליו.

לאה ורון: מה אם אני נוסעת עם שתי חברות שלי וכל אחת הזמינה בנפרד?

מירי אילדיס: אני מציעה להחמיר עם עצמנו ולא לבטל לגמרי את הסעיף.

מירי אילדיס: לא רק משפחות, אלא אפילו את עם החברות שלך תחת אותה הזמנה.

לאה ורון: אנחנו לא תחת אותה הזמנה.

ישראל אייכלר: מה עם העניין של מלוויו?

אתי בנדלר: לא מוכרת לי הגדרה למושג מלווים.

ישראל אייכלר: האם אתם תסכימו למלוויו, אם זה משפחה, חברים, קבוצה?

תמר פינקוס: המילה "מלוויו" מקבלת קונוטציה של מישהו שצריך ללוות אותו.

ישראל אייכלר: במילון העברי בני לוויה אלה אנשים שהולכים יחד.

תמר פינקוס: זה הנוסע והנלווים לו, לא המלווים.

וגיף אליאב: נניח שקניתי כרטיס באל-על ובאים ואומרים לי שבוטלה הטיסה ושאני צריך לטוס עם חברה אחרת.

וגיף אליאב: אפשר לשנות באופן חד-צדדי את ההסכם?

וגיף אליאב: אני עשיתי הסכם עם חברת אל-על.

וגיף אליאב: יכולים לכפות עלי באופן חד-צדדי לשנות את ההסכם?

תמר פינקוס: כדי שאתה תגיע ליעד.

וגיף אליאב: גם האינטרס שלי הוא שלא ייבשו אותי 8 שעות ושאני אגיע ליעד כמה שיותר מהר.

וגיף אליאב: זה שיקול שאני צריך לקחת.

וגיף אליאב: יכולים לייבש אותי 8 שעות ולא לשלם לי פיצוי, או לאפשר לי להגיע תוך X שעות ולקבל חלק מהפיצוי.

וגיף אליאב: זאת ההחלטה שלי, זה השיקול שלי.

וגיף אליאב: יכפו עלי לטוס עם חברה שאני לא רוצה לטוס, שאני חושש לטוס איתה?

וגיף אליאב: אני רוצה לטוס עם חברה X, לא עם חברה Y. זאת ההחלטה שלי שאני מבקש שיכבדו אותה.

וגיף אליאב: זה מתקשר ל-8 שעות.

וגיף אליאב: אני אמור לבחור אם ייבשו אותי 8 שעות, אני אקבל 0 ואני אטוס עם החברה שהזמנתי.

וגיף אליאב: .

יערה למברגר: זה נכון שבמצב מסוים אדם לא יוכל לקבל כל טיסה חלופית.

יערה למברגר: לפעמים אתה לא מורשה לעצור במקומות מסוימים.

כרמל שאמה-הכהן: אדם שלא רוצה לנחות בגרמניה.

וגיף אליאב: כל מיני סיבות.

וגיף אליאב: אנחנו מתערבים בשיקול הדעת של הצרכן.

קרן כהן סעד: אנחנו מחמירים כל העת במקום שאין צורך.

קרן כהן סעד: המטרה היא למזער את הנזקים.

תמר קלהורה: גם נתיב הטיסה יכול להיות בעייתי.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו ניצמד לנוסח המקורי.

אתי בנדלר: על סעיפים קטנים (א) ו-(ב) ניתן להצביע.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיפים (א) ו-(ב) עם השינויים שסיכמנו?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד

איתי עצמון: (ג) על אף האמור בסעיף קטן (א), נוסע שטיסתו בוטלה לא יהיה זכאי לפיצוי כספי בהתקיים אחד מאלה: (1) מפעיל הטיסה , המארגן או נותן שירותי סוכנות נסיעות הודיע לו על ביטול הטיסה 14 ימים לפחות לפני מועד הטיסה הנקוב בכרטיס הטיסה, או אם הודעה כאמור נמסרה לנוסע בין שבעה ימים ל-14 ימים לפני מועד הטיסה הנקוב בכרטיס הטיסה והמפעיל הטיסה או המארגן הציעו טיסה חלופית שמועד המראתה הוא לכל היותר שעתיים לפני מועד הטיסה הנקוב בכרטיס הטיסה ושמועד הגעתה ליעד הסופי הוא לא יאוחר מארבע שעות לאחר המועד המקורי לנחיתה באותו יעד; (2) מפעיל הטיסה, מארגן או נותן שירותי סוכנות נסיעות הודיע לו על ביטול הטיסה פחות משבעה ימים לפני מועד הטיסה הנקוב בכרטיס הטיסה והציע לו טיסה חלופית שמועד המראתה הוא לכל היותר שעה לפני מועד הטיסה הנקוב בכרטיס הטיסה ושמועד נחיתתה ביעד הסופי הוא לא יאוחר משעתיים לאחר המועד המקורי לנחיתה באותו יעד; (3) מפעיל הטיסה או המארגן הוכיח כי ביטול הטיסה נבע מנסיבות מיוחדות שלא יכול היה לצפותן מראש, וגם אם היה עושה כל שביכולתו – לא יכול היה למנען.

הילה דוידוביץ: יש פה את אותו רציונאל שמתקיים גם למעלה, זאת אומרת שאם יש טיסה חלופית לא באותה חברה או שלא מקובלת עליו מסיבותיו הוא.

הילה דוידוביץ: . צריך להתייחס גם פה לסיטואציה כזאת.

תמר קלהורה: אני מניחה שזאת טיסה חלופית של אותה חברה.

אתי בנדלר: לא מדובר דווקא באותה חברה.

אליהו ישי: זה סותר את הסעיף הקודם.

אליהו ישי: אני מבקש להתריע ולומר שכל סעיף שנחמיר על חברות הטיסה יביא בסופו של דבר לייקור הטיסות.

אליהו ישי: גם את זה צריך לקחת בחשבון.

אליהו ישי: אם נצמד לדירקטיבה האירופית המחירים פחות או יותר שווים, אבל אם נקשה על חברות הטיסה הן ייקרו את מחירי הטיסות וזה לא יהיה לטובת הצרכנים.

חנא סוייד: בסוף זה יתאזן.

חנא סוייד: אתה לא יכול להשאיר תחום כזה פרוץ בלי להסדיר אותו.

חנא סוייד: יכול להיות שזה יעלה את המחירים, אבל הקנסות שישלמו מהפיצויים יאזנו את כל התמונה.

חנא סוייד: אחרת אין כל טעם בכל הדבר הזה.

תמר פינקוס: אני עוד לא נתקלתי בחקיקה אחת שהייתה חקיקה לטובת הצרכן שלא הילכו אימים על חברי הוועדה ועלינו בכך שכל תיקון כזה יעלה את המחירים.

כרמל שאמה-הכהן: לכן אנחנו לא מתרגשים מההערה הזאת.

תמר פינקוס: אם הם ירצו תחרות לא תהיה עלייה.

חנא סוייד: האם השיקולים שמבדילים בין היחיד לקבוצה שייכים לכאן?

אתי בנדלר: כאן מדובר על כך שהפטור מתשלום פיצוי למפעיל הטיסה או למארגן יחול אם הוא הציע לו בטווחי הזמן הנקובים כרטיס טיסה חלופי.

אתי בנדלר: כאן לא מדובר על כך שהנוסע הסכים או לא הסכים לקבל את כרטיס הטיסה החלופי,  טס או לא טס באמצעות כרטיס הטיסה החלופי, אלא עצם ההצעה.

אתי בנדלר: כאן נשאלת השאלה מה קורה אם מציעים לנוסע כרטיס טיסה חלופי והוא לא מעוניין לעשות שימוש בכרטיס הטיסה החלופי הזה.

אתי בנדלר: לפי ההצעה בכל זאת יחול הפטור מהפיצוי הכספי.

אתי בנדלר: הוועדה צריכה להחליט אם יש מקום במקרה הזה לפטור או להתנות את זה בהסכמת הנוסע לקבל כרטיס טיסה חלופי.

וגיף אליאב: השוני המהותי, להבדיל מהמקרה שהצרכן נמצא בשדה התעופה והוא נמצא במצוקה כי הוא צריך להחליט, זה שפה יש זמן מראש.

וגיף אליאב: הוא יכול לבטל, להזמין כרטיס יקר יותר, לפנות לערכאות ולתבוע על כל הנזק.

וגיף אליאב: השוני המהותי שפה הוא לא שבוי באיזה שהוא מצב שהוא צריך להחליט מיד.

וגיף אליאב: זה שהוא פטור מפיצוי מוסכם זה לא אומר שהוא לא יכול לתבוע פיצוי בכל דרך אחרת.

אתי בנדלר: לא תמיד.

אתי בנדלר: בפסקה (2) מדובר על כך שהודיעו לו על ביטול הטיסה פחות מ-7 ימים, כולל גם יום לפני.

אתי בנדלר: האפשרות להשיג כרטיס טיסה חלופי יכול להיות מוטל בספק גדול כאשר מדובר בטווח זמן מאוד קצר.

וגיף אליאב: צריך להגדיל את הטווח או להטיל חובה לשלם פיצוי מוסכם.

תמר קלהורה: ההבדל בין (1) ל-(2) הוא שבביטול בטווח של 14 יום לא בהכרח מציעים לו טיסה חלופית.

תמר קלהורה: זה או 14 יום לפחות, או בין 14 יום לשבוע שהציעו לו טיסה חלופית.

אתי בנדלר: הטווחים כאן הם אחרים.

תמר קלהורה: בסעיף קטן (2) לא תקבל פיצוי רק אם הודיעו לך על הביטול והציעו לך טיסה חלופית.

אתי בנדלר: בכל מקרה גם בפסקה (1) הודיעו לך על הביטול והציעו לך כרטיס טיסה חלופי.

אתי בנדלר: השאלה כמה זמן מראש.

אתי בנדלר: כאן זה בין 7 ל-14, כאן זה בין חצי שעה לפני.

אתי בנדלר: .

תמר קלהורה: כתוב פחות מ-7 ימים.

תמר קלהורה: נותנים לך גם טיסה חלופית שהיא במועדים יותר קרובים למועדים המקוריים.

אתי בנדלר: אני יכולה לחיות עם זה טוב.

אתי בנדלר: נשאלה פה שאלה מצד חברי הכנסת אם במקרה כזה כשמציעים לך טיסה חלופית שלכאורה תנאיה מצוינים, אין לך כמעט הקדמה ואין לך כמעט איחור, תגיע ליעד שרצית, רק מאלצים אותך לטוס בחברה אחרת, זה יישאר לשיקול דעתו של הנוסע להגיד שהוא מסכים או לא.

תמר קלהורה: אני מסכימה עם חברי אליאב שאמר שזה לא בדיוק אילוץ מכיוון שבכל זאת אתה עדיין לא טסת, אתה עדיין לא בשדה.

אתי בנדלר: האבחנה שהציע נציג ההסתדרות נבעה מכך שהוא אמר שניתן לו טווח זמן מספיק להחליט שהוא ירכוש בעצמו כרטיס טיסה חלופי בחברה אחרת ולקבל החזר הוצאות.

אתי בנדלר: ניסיתי לעמוד על כך שהטיעון הזה הוא לא טיעון מדויק ככל שמדובר בביטול זמן קצר לפני הטיסה המיועדת.

תמר קלהורה: אנחנו יודעים שיש טיסות של הרגע האחרון.

תמר קלהורה: יכול להיות שבסעיף (2) צריך לומר בין 7 ליום, זאת אומרת לא ביטול.

תמר קלהורה: אז יש לו אפשרות לארגן לו טיסה של הרגע האחרון.

תמר קלהורה: אם זה ביטול של הרגע האחרון זה  שקול כנגד ביטול בשדה עצמו.

תמר קלהורה: אם זה נעשה יממה לפני הטיסה אין לזה מקום, אבל בשבוע אין בעיה.

אייכלר: עד מתי פחות מ-7 ימים?

אתי בנדלר: לא מוגבל.

אתי בנדלר: אולי עד 24 שעות לפני הטיסה.

אייכלר: זה אולי צריך להיות עד 48 שעות כדי שיוכל לקנות מקום אחר.

וגיף אליאב: סעיף (1) מאוזן כי מדובר בטווח זמן סביר.

וגיף אליאב: סעיף (2) הוא טיפה קיצוני, כי אנחנו מציבים את הצרכן בפני חוסר ברירה.

וגיף אליאב: לא בטוח שתוך שבוע הוא יוכל למצוא כרטיס חלופי במידה והוא לא רוצה לטוס עם אותה חברה.

וגיף אליאב: סעיף (1) מאוזן כי יש מספיק זמן כדי שהצרכן יקבל החלטה נבונה.

וגיף אליאב: סעיף קטן (2) זה רק אם מחייבים בחלק מפיצוי מוסכם כזה או אחר, אחרת צריך לבטל את הסעיף.

קרן כהן סעד: חשוב לציין שמטרת כל חברת תעופה שהנוסע יטוס איתה, לא יטוס עם חברה אחרת.

קרן כהן סעד: זה יותר זול לנו.

קרן כהן סעד: ברור שאנחנו מעדיפים שהנוסעים יטוסו איתנו.

קרן כהן סעד: בתנאי הכרטיס הנוסע יודע שיש אפשרות שיהיו ביטולים.

קרן כהן סעד: הסעיף כפי שמנוסח מביא את אותו נוסע בהפרשים מאוד קטנים ליעד, תוך שעה עד שעתיים.

קרן כהן סעד: זה מאוד סביר.

קרן כהן סעד: זה תואם אחת לאחת את התקינה האירופית.

קרן כהן סעד: אני לא רואה סיבה לשנות את זה.

קרן כהן סעד: זה יותר מסביר להביא אותו תוך שעה ליעד.

אתי בנדלר: אין מחלוקת, רק השאלה הייתה אם צריך את הסכמתו של הנוסע לכך או לא.

אתי בנדלר: ברוב המקרים הנוסע יקבל את ההצעה הזאת בברכה, הוא יטוס והכל יהיה בסדר.

אתי בנדלר: נניח שהוא לא רוצה לקבל משום  שהוא לא רוצה לטוס לניו יורק בחברה שאינה שומרת כשרות, או שהוא לא רוצה לנסוע בלי בן או בת זוגו.

קרן כהן סעד: זאת בעיה שאפשר לפתור אותה.

תמר פינקוס: יכול להיות שצריך להיות כתוב פה ונלוויו.

אתי בנדלר: מה זה נלווה?

אתי בנדלר: נלווה זה מי שהוא מחליט שנלווה אליו, או החברה היא זאת שמחליטה?

ישראל אייכלר: בוודאי שהאיש מחליט מי נלווה אליו.

יערה למברגר: החברה תגיד שזה רק באותה הזמנה.

יערה למברגר: אני מתנגדת לעובדה.

קרן כהן סעד: החזר כספי זה משהו אחד, פיצוי זה משהו אחר.

קרן כהן סעד: זה דבר שמקובל בתעשייה להפנות לחברת תעופה אחרת.

קרן כהן סעד: כשאתה מביא אותו בתוך לוחות זמנים מאוד קצרים וקרובים להצעה המקורית שלו אני לא רואה סיבה לפיצוי.

ישראל אייכלר: פיצוי כספי בסעיף הזה לא כולל את זכותו לקבל החזר?

קרן כהן סעד: זה בנוסף.

ישראל אייכלר: לא ברור מהסעיף שמגיע לו החזר הכרטיס.

איתי עצמון: כאן זה רק סייג לקבלת פיצוי כספי.

סלעית קולר: אני מסכימה שצריך לקצר את זה ל-24 שעות.

ישראל אייכלר: 48 שעות זה סביר.

סלעית קולר: צריך להגביל את זה.

סלעית קולר: הדבר השני שרלוונטי הוא מה קורה כשהטיסה החדשה והחלופית מתעכבת.

קרן כהן סעד: רצון הנוסע מאוד בעייתי.

קרן כהן סעד: זאת יכולה להיות גזירה שלא נוכל לעמוד בה תפעולית.

קרן כהן סעד: אם נצטרך לשאול מטוס ג'מבו של 400 נוסעים מה כל אחד רוצה זה מאוד בעייתי.

קרן כהן סעד: איך נבצע את זה?

תמר פינקוס: לא דיברנו על רצון הנוסע.

תמר פינקוס: מגבילים בזמן, לא ברצון.

יערה למברגר: כשחברות התעופה בוחרות לשאול נוסעים באופן פרסונאלי הן יודעות לעשות את זה.

יערה למברגר: אני לא חושבת שזה בלתי סביר לשאול גם 400 נוסעים.

קרן כהן סעד: אין לזה אח ורע בתעשייה.

תמר פינקוס: לא דובר על רצון נוסעים.

וגיף אליאב: רבותיי, בוחרים בכם כדי לטוס איתכם, לא כדי לטוס עם מישהו אחר.

וגיף אליאב: יש כרטיסים זולים יותר.

רוני סטבוקובסקי: ברור שאם אנחנו לא מטיסים את הנוסע שלנו אנחנו משיבים לו את הכסף.

רוני סטבוקובסקי: גם אנחנו נפסדים בדיוק כמו שהנוסע יוצא נפסד.

רוני סטבוקובסקי: יש לנו בדיוק את אותו אינטרס כמו שיש לנוסע.

תמר פינקוס: לא דיברו בתיקון על רצון נוסע.

תמר פינקוס: כל מה שאמרו זה שצריך לקצר את זה בין 7 ימים ל-48 שעות עד הטיסה.

לאה ורון: זה עלה במהלך הדיון אם הנוסע קיבל את ההצעה או לא קיבל אותה.

וגיף אליאב: סעיף קטן (1) מאפשר לצרכן את הזמן להחליט אם הוא רוצה לקנות כרטיס בחברה אחרת או שהוא מעדיף לנסוע באותה אופציה שמציעים לו.

וגיף אליאב: סעיף קטן (2) לא משאיר לו את הזמן לקבל החלטה באופן מאוזן.

וגיף אליאב: יכול להיות שלא תהיה לו האפשרות להזמין בחברה אחרת.

וגיף אליאב: אז אנחנו מגיעים למצב שכאילו  כופים על הצרכן איזו שהיא עסקה שהוא לא רצה לבצע אותה מלכתחילה.

תמר קלהורה: אני לא בטוחה.

תמר קלהורה: בעולם של היום אנשים יכולים לקום ולהחליט שהם טסים.

תמר קלהורה: הם רק צריכים את הדרכון איתם.

תמר קלהורה: יש טיסות של הרגע האחרון.

תמר קלהורה: אני לא בטוחה שבין יומיים לשבוע לפני זה זה לא מספיק זמן למצוא משהו אחר.

תמר קלהורה: זה נכון שזה תלוי יעד.

חנא סוייד: אני חוזר ומדגיש את החשיבות של הליווי.

חנא סוייד: בשביל הרבה אנשים הטיסה זה הביחד, זה לא רק הביזנס.

חנא סוייד: בשביל אנשים שהולכים לעשות ביזנס זה לא משנה, אתה יכול להציע לו ככה או ככה.

חנא סוייד: כשאני נוסע עם אשתי החוויה היא המעניינת.

חנא סוייד: החוויה להיות ביחד בשדה התעופה, במטוס.

חנא סוייד: כל אחד שנוסע ברכב צריך לבטח את עצמו.

חנא סוייד: זה חוסר הוודאות שהחברה צריכה לשלם עבורו.

חנא סוייד: אי אפשר לבוא ולהגיד לו  שעה לפני או באיזה תנאים הוא יקבל את החלטה.

חנא סוייד: הוא רוצה לעשות כיף.

חנא סוייד: צריכים לתפוס אותו ברגעים של חולשה?

קרן כהן סעד: ברורה לי מטרת החוק, אבל בחקיקה הזאת צריך להיות איזה שהוא איזון בין הצרכן לחברות התעופה.

קרן כהן סעד: האיזון הזה מופר פעם אחר פעם בכל סעיף לרעת חברות התעופה.

קרן כהן סעד: באירופה כל חברות התעופה צריכות רק להודיע לנוסע ובזה נגמר העניין.

קרן כהן סעד: בישראל הבקשות מביאות אותנו למצב בלתי אפשרי.

יצחק וקנין: מה נהוג בעולם?

קרן כהן סעד: התקנה האירופית אומרת שהוא זכאי לפיצוי ללא שום צורך בהסכמת הנוסע וללא שום התייחסות.

קרן כהן סעד: .

לאה ורון: איך אתם מציעים לפתור את הבעיה שהחברה תעשה הפרדה בהצעות שלה בין הנוסע לבני משפחתו או למלווים אחרים?

קרן כהן סעד: אין לנו התנגדות שזה יהיה נלווים.

קרן כהן סעד: אין לנו שום רצון להפריד.

קרן כהן סעד: לא תהיה בעיה מבחינתו לא להפריד את ההזמנות.

יצחק וקנין: הבעיה שעולה פה היא ההפרדה בין בני משפחה.

יצחק וקנין: זה בעייתי.

יצחק וקנין: צריך שהניסוח יאמר  שהחברה תדאג לכך שאותם בני משפחה, חברים יהיו באותה טיסה.

ישראל אייכלר: אני מציע את הניסוח הבא: "הציע לנוסע ולנלווים אליו בטיסה זו".

ישראל אייכלר: כך לא פגעת בחברות.

יערה למברגר: אולי כדאי להבהיר שהנלווים זה מי שהנוסע אומר שהם הנלווים, לא החברה.

ישראל אייכלר: הנוסע או הנלווים אליו בטיסה זו.

ישראל אייכלר: הוא יגיד אחר כך בבית המשפט שאלה האנשים שנלוו אליו.

ישראל אייכלר: ברור שהאדם קובע מי הנלווים אליו.

יערה למברגר: אני חוששת שאם רק נגיד נלווים החברה תפרש את זה לפי הזמנה.

יערה למברגר: הרבה פעמים רואים הזמנה אחת ומבינים שזה האדם והנלווה.

יערה למברגר: כיום לא תמיד זה נעשה בהזמנה אחת.

רוני סטבוקובסקי: אנחנו מסכימים להצעה של חבר הכנסת.

רוני סטבוקובסקי: הנלווים עמו לטיסה זו אינם בהכרח אותם נוסעים שיושבים באותה פינה או באותה הזמנה.

רוני סטבוקובסקי: זה נותן מענה לחשש.

אתי בנדלר: אני מציעה שהוראות פסקה (1) ו-(2) לא יחולו אם הנוסע סירב לטוס בטיסה החלופית בשל כך שההצעה לא ניתנה לנלווים אליו לטיסה בהתאם להודעתו, או בשל כך שנבצר ממנו לטוס באותה טיסה מטעמי דת או ביטחון.

סלעית קולר: או בריאות.

סלעית קולר: יש אנשים עם מוגבלויות שצריכים להתאים את עצמם לטיסה.

אתי בנדלר: או בריאות זה מאוד רחב.

יצחק וקנין: אין לזה סוף.

סלעית קולר: יש התייחסות מיוחדת לאנשים עם מוגבלויות.

קרן כהן סעד: מה הכוונה במילים "מטעמי ביטחון"?

אתי בנדלר: יש טיסות שעוברות מעל ארצות שיש אנשים שאסור להם לטוס מעל אותן ארצות.

אתי בנדלר: אנחנו מדברים כרגע על סעיף (ג) פסקאות (1) ו-(2).

אתי בנדלר: פסקה (2) תחול על ביטול טיסה פחות מ-7 ימים ולא יאוחר מ-48 לפני מועד הטיסה.

אתי בנדלר: לגבי שתי הפסקאות האלו תיכנס ההגבלה שהיא לא תחול במקרה של סירוב מהטעמים שדיברנו עליהם.

לאה ורון: הטעמים שדיברו עליהם זה דת וביטחון.

אתי בנדלר: מטעמי דת, ביטחון או מגבלות רפואיות.

קרן כהן סעד: למה יש את השינוי הזה של פחות מ-7 ימים ולא יותר מ-48 שעות?

קרן כהן סעד: זה לא תואם את התקינה האירופית.

יצחק וקנין: מה יש בתקינה האירופית?

קרן כהן סעד: יש התייחסות בין  0 ל-7.

קרן כהן סעד: מה הרעיון של 48 שעות?

יצחק וקנין: צריך להיות היגיון.

ישראל אייכלר: הרעיון של 48 שעות אומר שהוא יכול לקנות כרטיס טיסה אחר.

יצחק וקנין: צריך להוריד את העניין של 48 שעות.

יצחק וקנין: יש איזו שהיא נורמה עולמית.

יצחק וקנין: אתם רוצים להיות חריגים לגמרי?

יצחק וקנין: אני לא מבין אתכם.

יצחק וקנין: אני מצביע על (ג)(1) ו-(2), כולל התיקונים שהוצעו.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: ה צ ב ע ה בעד – פה אחד הסעיפים אושרו

איתי עצמון: (ג)(3) מפעיל הטיסה או המארגן הוכיח כי ביטול הטיסה נבע מסיבות מיוחדות שלא היו בשליטתו, ובכלל זה שביתה או השבתה מוגנות וגם אם היה עושה כל שביכולתו לא יכול היה למנוע את ביטול הטיסה בעקבות אותן נסיבות.

תמר קלהורה: סיכול חוזה מתרחש לא רק בנסיבות של כוח עליון.

תמר קלהורה: זה רלוונטי גם לעיכוב וגם לביטול.

תמר קלהורה: הדבר הזה צריך לצאת מ-7(ג)(3).

איתי עצמון: לגבי זכאות לפיצוי כספי למקרה של.

איתי עצמון: .

תמר קלהורה: אמרנו שזה לא רק זכאות לפיצוי אלא גם זכאות לסיוע.

איתי עצמון: לסיוע מסוג מסוים.

תמר קלהורה: נכון.

תמר קלהורה: הדבר השני הוא לגבי הניסוח.

תמר קלהורה: אפשר להסתפק בנוסח הזה או שאפשר לפרט.

תמר קלהורה: אם מפרטים צריך לפרט את הכל.

תמר קלהורה: יש את העניין של שביתה, יש את העניין של טעמי ביטחון.

תמר קלהורה: אני לא יודעת מה עוד יכול לבוא בחשבון.

תמר קלהורה: אני לא הייתי שמה רק שביתה.

רוני סטבוקובסקי: מזג אוויר.

תמר קלהורה: זה נכנס לתוך ההגדרה הכוללת.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נמשיך את הסוגיה המורכבת הזאת בישיבה הבאה.

כרמל שאמה-הכהן: עד אז נקבל נוסח מעודכן.

כרמל שאמה-הכהן: הישיבה נעולה.