הוועדה המשותפת לוועדת הפנים ולוועדת העבודה לענייני סביבה ובריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 42, 2011-02-14 09:30

דב חנין: בוקר טוב לכולם.

דב חנין: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה המשותפת של הכנסת לענייני סביבה ובריאות.

דב חנין: סדר-יומנו: סיכונים מזיהום מפרץ אילת, בדגש על זיהומי נפט.

דב חנין: בפתיחת הדיון אני רוצה לומר שמפרץ אילת הוא אזור רגיש ביותר מבחינה סביבתית.

דב חנין: נמצא בפניכם דין-וחשבון או מחקר אותו כתב אורי טל ממרכז המחקר והמידע של הכנסת, שעוסק בנושא הזה ואנחנו מייד נשמע אותו, אבל ברור לכולנו – גם לפני שאנחנו שומעים נתונים מחקריים מלומדים – שמפרץ אילת הוא אזור רגיש ביותר, הוא אזור שיש בו שכיות-חמדה סביבתיות מיוחדות במינן שהן מאוד רגישות לזיהומים.

דב חנין: מדובר בסך הכול במפרץ קטן.

דב חנין: הסכנה הגדולה היא שזיהום, אם וככל שיתרחש במפרץ הזה, יכול להביא לנזק מאוד-מאוד קשה ומרחיק לכת.

דב חנין: המאפיינים הסביבתיים המאוד מיוחדים של המפרץ גם מסבכים עוד יותר, כפי שנשמע, את היכולת להתמודד עם זיהומים, ככל ובמידה שהם מתרחשים.

דב חנין: המפרץ הזה היום משותף לארבע מדינות – ערב הסעודית, ירדן, ישראל ומצרים – לפי סדר מנוגד לכיוון השעון, וכל אחת מהן כמובן חייבת למלא את חלקה בהגנה על המפרץ המיוחד הזה מפני סכנות של זיהומי ים.

דב חנין: קיימנו לפני כשנתיים וחצי ביקור בעקבה, שנעשה על-ידי ועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת, העלינו את הסוגיות האלה ברמה העקרונית גם בפני הירדנים, וברור לכולנו שאנחנו מחויבים פה לשיתוף פעולה מאוד רציני מצד כל הגורמים מכל הצדדים של המפרץ, כדי להפחית קודם כול את הסכנות של הזיהומים וכדי לדעת איך להתמודד עם הסכנות שנשארות בתחומי המפרץ.

דב חנין: היה לנו מאבק סביבתי מאוד מוצלח וחשוב במפרץ אילת סביב כלובי הדגים – מאבק ממושך שהסתיים בסופו של דבר בהצלחה.

דב חנין: אני מאוד מעריך את ההצלחה הזאת וחושב שהיא היתה חשובה ומשמעותית, אבל הוצאת כלובי הדגים ממימי המפרץ היא לא סיום הסיכונים הסביבתיים שקיימים במפרץ, ולפחות על הנייר נמצאים סיכונים סביבתיים גדולים יותר, אפילו הייתי אומר גדולים בהרבה יותר מאשר כלובי הדגים, עם כל הסיכונים והבעיות שהיו קשורים בהפעלתם.

דב חנין: אנחנו לא במקרה מנסים להתמקד בנושאים של נפט, זיהומי נפט.

דב חנין: זיהומי נפט - לכולנו ידוע, אנחנו אחרי האסון הגדול במפרץ מקסיקו – הם זיהומי ים קשים וחמורים במיוחד, הנזקים שלהם הם ארוכי-טווח, הנזקים שלהם גם לסביבה ימית רגילה הם נזקים קשים, ובוודאי שהנזקים הפוטנציאליים, הנזקים האפשריים, מתקלת נפט שתתרחש באזור כל-כך רגיש כמו מפרץ אילת, עלולים להיות איומים ונוראים.

דב חנין: אנחנו לא רוצים להימצא במצב שבו כתוצאה מהחלטות שמתקבלות על בסיס שיקולים כלכליים, או מדיניים או אחרים, אנחנו נימצא במצב שבו השוקת תהיה שבורה ואנחנו נוכל רק להצטער על מה שלא נעשה כצעדים של מניעת סיכונים ברמה המקדימה.

דב חנין: לכן, זימנו את כל הגורמים המעורבים לדיון כאן.

דב חנין: זה דיון שכמובן יש לו השלכות סביבתיות מאוד מרחיקות לכת.

דב חנין: להשלכות הסביבתיות האלה יש גם השלכות כלכליות.

דב חנין: אילת היא היום גם פנינת תיירות ונופש – גם של ציבור ישראלי וגם של ציבור שמגיע מחוץ-לארץ – וברור לכולנו שאם יתרחש שם אסון ים סביבתי, ובוודאי אם יתרחש שם אסון של זיהום נפט, המשמעות תהיה לא רק סביבתית ולא רק בריאותית אלא גם תיירותית וגם כלכלית על עתידה של העיר אילת ועל עתידו של ענף התיירות הישראלי בכללותו.

דב חנין: לכן, אנחנו נקיים את הדיון הזה כדיון שמטרתו לייצר צעדים מקדימים ולהמליץ על מדיניות כוללת בשאלת ניהול הסיכונים הסביבתיים במפרץ אילת.

דב חנין: אני אבקש מאורי טל להציג בפתיחת הדיון את הממצאים העיקריים של המחקר שנמצא בפניכם על סכנת זיהום ים במפרץ אילת.

דב חנין: בבקשה, אורי.

דב חנין: אורי טל-ספירו:     	תודה, אדוני היושב-ראש.

דב חנין: אני אתחיל בכמה מלים על קצא"א.

דב חנין: חברת קו צינור אילת-אשקלון  מפעילה צינור מנמל הנפט באילת לנמל הנפט באשקלון.

דב חנין: מאז שנת 2003 הצינור מאפשר להזרים נפט גם בכיוון ההפוך – מנמל אשקלון לנמל אילת, והפרויקט נקרא "פרויקט ההזרמה ההפוכה".

דב חנין: מטרת הפרויקט היא שנפט שיגיע במכליות לחופי אשקלון, יוזרם בצינור למפרץ אילת ויועמס שם על מכליות שיישאו אותו לנמלי יעד אחרים, למשל באסיה.

דב חנין: כיום עדיין יש חרם ערבי, ובעלי מכליות חוששים לפקוד את נמל אילת מחשש שנמלים ערביים לא יקבלו אותם.

דב חנין: לכן, בממוצע בשנה כיום מגיעות לאילת בין מכלית אחת לשלוש מכליות כדי לטעון נפט שיגיע בפרויקט "ההזרמה ההפוכה".

דב חנין: שונית האלמוגים במפרץ אילת היא השונית היחידה בארץ ואחת הצפוניות בעולם.

דב חנין: השונית היא בית גידול למאות אלפי מינים, ונוסף על האלמנט הסביבתי, לשונית יש גם ערך תיירותי וכלכלי.

דב חנין: כיום, להבנתי, המצב של השונית באופן כללי הוא טוב.

דב חנין: היו בשנות השבעים הרבה זיהומי ים מנפט, והשונית נפגעה, אבל היא כנראה השתקמה מאז כמעט לחלוטין, או לחלוטין, ובניטור שנעשה בשמונה השנים האחרונות לא ניכרת הידרדרות במצבה, אפילו חלה עלייה כפי ששמעתי, בשאיפת האלמוגים בגובה מסוים מהשונית, אבל היא חשופה כיום ללחצים סביבתיים כמו תקלות במט"ש באילת שקורות מדי פעם, או תיירות, או דיג – תיירות, הכוונה לצלילות בעיקר.

דב חנין: אם יהיה זיהום בקנה-מידה גדול, מנפט למשל, הוא עלול לגרום לתמותת אלמוגים ודגים, להזיק לשונית באופן בלתי הפיך, או להזיק בצורה כזו שההשתקמות תימשך עשרות שנים.

דב חנין: מסוף קצא"א נמצא בלבו של האזור הרגיש מבחינה סביבתית, כ-200 מטרים דרומה מהמסוף הפעיל שלו מתחילה שמורת האלמוגים, שנמשכת עד טאבה, ונושק לקצא"א מצפון - ריף הדולפינים, שהוא גם אזור רגיש.

דב חנין: בזכות עומק המים במפרץ, המכליות יכולות להגיע עד כ-200 מטרים בלבד מהחוף.

דב חנין: המשמעות היא שפרק הזמן שבו אפשר לטפל בזיהום ביעילות הוא קצר מאוד.

דב חנין: בשל הרגישות הזאת, התחנה למניעת זיהום ים – נמצא כאן ראש אגף ים וחופים, הוא יוכל להרחיב יותר – הוקמה בין קצא"א לשמורת האלמוגים.

דב חנין: בכל פעם שנכנסת מכלית לקצא"א – כפי שאמרתי, אין הרבה כאלה – צוות התחנה פורס חוסמים ומקדים תרופה למכה מחשש שתהיה תקלה שתגרום לזיהום ים.

דב חנין: הם נמצאים בכוננות 24 שעות ביממה.

דב חנין: עוד אלמנט שמצביע על הרגישות הסביבתית של האזור, שבמפרץ אילת לא משתמשים בדיספרסנטים, כלומר אם מתקרב כתם זיהום נפט לכיוון ישראל או בים הפתוח נמצא כתם של זיהום נפט, מטוס ריסוס יכול לעלות ולרסס את כתם הנפט בדיספרסנטים – אלה כימיקלים שמפרקים את המולקולות והן נכנסות לעומק המים ונעלמות.

דב חנין: במפרץ אילת לא משתמשים, מה שמצביע על עוד אלמנט של רגישות.

דב חנין: היו"ר דב חנין:     בגלל הסכנה לריף הדולפינים.

דב חנין: אורי טל-ספירו:     לשונית, לרגישות של האזור, כלל האזור.

דב חנין: לגבי אירועי זיהום ים, באופן כללי בעשורים האחרונים בעולם חלה ירידה במספר אירועי זיהום הים וגם בכמות השמן שנשפכת באירועים האלה, למרות שנפח התעבורה הימית הולך וגדל.

דב חנין: גם בישראל, כפי שנאמר לי על-ידי ראש אגף ים וחופים, בעשור האחרון אירועי זיהום הים נשארו מקומיים, ומספר הטונות של הזיהום שנשפך בהם היה קטן יחסית.

דב חנין: בדקתי סטטיסטיקה מחוץ-לארץ לגבי תאונות של מכליות.

דב חנין: רוב אירועי זיהום הים ממכליות מתרחשים במהלך פעילות שגרתית בנמלים, אבל ברובם המוחלט נשפכו פחות משבעה טונות של מזהם לים.

דב חנין: אם מחפשים את אירועי זיהום הים הגדולים, אלה שנשפכו בהם יותר מ-700 טונות של מזהם, 34% מהם אירעו בשל התנגשות, 22% מהם עקב עלייה על שרטון ו-22% מהם עקב פיצוץ ושרפה.

דב חנין: כלומר, אירועי זיהום הים הגדולים לא מתרחשים במהלך פעילות שגרתית בנמלים אלא עקב פיצוץ, שרפה, התנגשות או עלייה על שרטון של המכליות.

דב חנין: בישראל מופעלת תלמ"ת – תוכנית למוכנות ולתגובה לאירועי זיהום ים בשמן, שהיא מסגרת ארגונית שמאגדת גורמים שפועלים בתגובה לזיהום ים לאורך חופי ישראל.

דב חנין: כחלק ממנה, גם לקצא"א יש  תוכנית מפעלית להתמודדות.

דב חנין: נמצא כאן נציג המשרד להגנת הסביבה שיכול להרחיב.

דב חנין: חשוב לי לומר שביוני 2008 התקבלה החלטת ממשלה הקובעת שבתוך שלוש עד חמש שנים יושקעו 15 מיליון שקלים ויתוקננו עשרה תקני כוח-אדם, ושהתלמ"ת תעוגן בחקיקה.

דב חנין: למיטב הבנתי, החלטות אלה לא יושמו.

דב חנין: כיום, כוח-האדם והציוד שקיימים להתמודד עם אירוע זיהום ים גדול הם מוגבלים, מסיבות תקציביות.

דב חנין: לפי מה שהבנתי – שלא ידעתי בהתחלה אבל הבנתי עם הזמן בשיחה עם אנשים – שכמות המזהם בים היא לא בעלת המשמעות היחידה, יש נושאים נוספים כמו מיקום המזהם – אם זה נעשה בנמל או בים הפתוח, סוג המזהם, לדוגמה מזוט או נפט, תנאי מזג-האוויר, אם יש ירח מלא או לא, כלומר אם יש תאורה ואפשר לטפל בזיהום כפי שצריך; אם הים הוא בגאות או בשפל זה גם משפיע.

דב חנין: לפני כמה שנים היה זיהום במפרץ אילת, שרק בגלל גאות או שפל הוא דילג על השונית.

דב חנין: אני מניח שהקפדה על נהלים – למשל, בעת פריקה וטעינה של נפט בנמלים – מונעת אירועי זיהום ים גדולים.

דב חנין: להבנתי, מכל מקום, מדינת ישראל לא ערוכה להתמודד עם מכלית שתגיע לנמל אילת, תעלה על שרטון וכולה תתבקע, ו-150,000 טון של נפט יוזרמו לים, מדינת ישראל לא תוכל להתמודד עם זה.

דב חנין: השאלה היא לקראת מה נערכים – האם נערכים לקראת התרחיש הגרוע ביותר, שזה התבקעות של מכלית נפט ו-250,000 טון נשפכים לים, או נערכים לקראת התרחיש הסביר.

דב חנין: תפקידי הוא להביא נתונים, לא להכריע בשאלה ערכית זו.

דב חנין: בכל מקרה, גם אם נערכים רק לקראת תרחיש סביר, עדיין לפי מה שהבנתי, התלמ"ת – התוכנית להתמודד עם זיהום ים כזה – מתוקצבת בחסר, יש בה מחסור בכוח-אדם ובציוד.

דב חנין: זה הבסיס לדיון.

דב חנין: אני אשמח אם מישהו יתקן אם אמרתי משהו לא נכון.

דב חנין: תודה.

דב חנין: תודה רבה, אורי, על המחקר המקיף והמאיר עיניים.

דב חנין: רני עמיר, המשרד להגנת הסביבה.

דב חנין: רני עמיר:     	תודה רבה.

דב חנין: אני באמת חייב לציין שהעבודה של אורי היא עבודה מדויקת, מקצועית, ואני חושב שהוא קלע לרוב הדברים החשובים.

דב חנין: מפרץ אילת הוא מבחינתנו עוד ים אחד, יש לנו עוד ים שהוא ים תיכון – שגם שם יש בעיות – אבל אם נתמקד במפרץ אילת כמודל, בהחלט לגבי כל הבעיות שאנחנו אמורים לטפל בהן בנושא דליפות של שמן, שם מקבלים פוקוס ומקבלים את המשמעות האמיתית של הגנה על האקולוגיה בסופו של דבר.

דב חנין: צריך להבין, אנחנו כמדינת ישראל, אימצנו מודל היערכות לטיפול בזיהום ים בשמן שנהוג בעולם.

דב חנין: המודל הזה נקרא מודל שלושת השלבים, Three Tier Response, כאשר התלמ"ת שכתבנו – שאורי מצטט בעבודה שלו – מכתיבה את צורת ההיערכות הזאת.

דב חנין: למה הכוונה?

דב חנין: אם רוצים לטפל בזיהומי ים בשמן בצורה אפקטיבית, כל גוף שנמצא לאורך חוף הים – במיוחד אם הוא משנע דלקים, כמו למשל קצא"א – צריך להיערך עם ציוד שלו, עם כוח-אדם שלו, עם תוכנית שלו, כאשר קורה כבר אירוע, הוא יודע בדיוק מה צריך לעשות.

דב חנין: הכול כתוב מראש, צפוי מראש עד כמה שניתן.

דב חנין: אם הוא לא מסוגל לטפל באירוע שלו לבד, יש גופים לידו שיודעים לתת לו עוד סיוע.

דב חנין: זה נקרא כבר שלב 2, זה האירוע שבו הוא מבקש סיוע מגופים נוספים.

דב חנין: אם האירוע הוא מסוג שאין ספק שצריך את כל הציוד ואת כל כוח-האדם שמצוי בישראל, זה נקרא אירוע לאומי, זה כבר שלב 3, וצריך להבין את העיקרון.

דב חנין: בשרשרת האירועים שהם אירועים מקומיים, כל גוף מסוגל, יכול וצריך להיערך לבד לטפל באירוע שלו, כמו למשל מסוף קצא"א באילת.

דב חנין: בעניין זה אעיר שחברת קצא"א הרימה את הכפפה – לא שכל-כך היא התנדבה אבל בעצם תוך דו-שיח ובמסגרת רישיון העסק שלה – היא היום ערוכה גם במכלל אשקלון וגם במכלל אילת לטפל באירוע מקומי.

דב חנין: השאלה אם היא תצליח לטפל באירוע מקומי לבד או לא – כפי שאורי כבר הזכיר – היא שאלה שתלויה בהמון-המון גורמים: איזו כמות דלק, איזה דלק, מה היה מזג האוויר באותו אירוע, איפה בדיוק זה קרה, המון גורמים שישפיעו על גודל האירוע, על האפקט שלו, על אותו גודל של שפך ומה תהיה ההשלכה שלו ועד כמה ניתן יהיה לטפל בו בצורה יעילה.

דב חנין: אני קופץ ישר לאירוע שלב 3 כי זה בעצם המנדט שלנו, של המשרד להגנת הסביבה, של הרשות הלאומית שמונתה מתוקף החלטת ממשלה לטפל באירוע בקנה-מידה לאומי.

דב חנין: בעניין הזה גם כן אורי ציטט מדויק – אנחנו נמצאים בחסר, והחסר שלנו הוא חסר בכוח-אדם, הוא חסר בציוד והוא חסר בתקציב.

דב חנין: כמה מילות רקע על היחידה הזאת.

דב חנין: אגף ים וחופים במשרד להגנת הסביבה זו יחידה שמונה היום 25 אנשים בתקן, מתוכם 15 אנשים שהם באמת מיומנים, ואני יכול להגיד שהם המיומנים ביותר בארץ לטפל באירועי זיהום ים בשמן.

דב חנין: המיומנות המקצועית נמצאת אצלנו, אבל כשיש אירוע מהסוג הזה שתיארתי קודם, אירוע שלב 3, הכמות הזאת של אנשים לא מספיקה, וכדי לטפל בים – אני לא אומר בצורה המיטבית, אני אומר בצורה המינימלית – אנחנו צריכים להיערך בעוד כוח-אדם ובעוד תקציבים, וציטט אורי בעבודתו את אותה החלטת ממשלה מ-2008 שאפילו נקבה במדויק במספרים כמה תקציבים, כמה כוח-אדם.

דב חנין: אנחנו יודעים בדיוק מה אנחנו צריכים.

דב חנין: זה לא קרה.

דב חנין: מה אתם צריכים חוץ מכוח-אדם?

דב חנין: אתה אומר תקציבים.

דב חנין: איזה אמצעים חסרים לכם שיוכלו לשפר את יכולתכם להתמודד בזמן אמת עם אירוע כזה, נקרא לו אירוע לאומי?

דב חנין: רני עמיר:     	אתן דוגמה שתמחיש מיידית.

דב חנין: כדי לטפל, הדבר הנכון ביותר זה להוציא את השמן מהים כשהוא בים.

דב חנין: זה נהוג בכל העולם.

דב חנין: הזכרת את האירוע של ארצות-הברית במפרץ מקסיקו בקיץ האחרון – עבדו בים למעלה מ-6,000 כלי שיט, כשכל המטרה שלהם היתה לשאוב את השמן מהים לפני שהוא מגיע לחופים ופוגע באמת באזורים הבעייתיים של שוניות, צמחיה, בעלי-חיים וכיוצא באלה.

דב חנין: המטרה הראשונה שלנו היא לפעול מהר – דגש, מהר – ולשאוב את השמן מהים כמה שיותר אפקטיבי.

דב חנין: כדי שזה יקרה, הכוח שעובד בים צריך להיות מצויד בכלי שיט ובציוד חסימה ושאיבה.

דב חנין: המערך המינימלי שיודע לשאוב דלק מהים זה ספינה אחת עם צוות בסדר גודל של ארבעה-חמישה אנשים, שיודעת לשאוב לבד שמן מהים.

דב חנין: אם נגדיל את זה טיפה למערך יותר אפקטיבי, זה שתי ספינות שגוררות חוסם  - מין בלון שצף על המים  ועוצר את השמן מלברוח – ובעזרתו אפשר לעצור את השמן ולשאוב אותו מהים.

דב חנין: המערך שדיברתי עליו עכשיו זה שתי ספינות, ציוד ייעודי ללחימה בזיהום ים ועוד סדר גודל של ארבעה-חמישה או שישה אנשים שצריכים לתפעל את המערך הזה.

דב חנין: זה מערך אחד, וכדי שזה יהיה אפקטיבי, הוא צריך להיות מערך מאוד מיומן, צריך להיות איש מקצוע מהדרגה הראשונה, לעבוד בים זה לא דבר של מה בכך, זה מצריך מקצוענות מהדרגה הראשונה, וזה הדבר המינימלי.

דב חנין: אנחנו הבאנו בחשבון שאנחנו צריכים כאלה שני מערכים לפחות, ועל ההערכה הזאת בעצם נכתבה אותה החלטת ממשלה מ-2008.

דב חנין: זה מה שאנחנו צריכים כמשרד להגנת הסביבה.

דב חנין: ההחלטה מ-2008 מאמצת את התפיסה שנדרשים שני מערכים כאלה.

רני עמיר: נכון.

רני עמיר: איך אנחנו כמשרד להגנת הסביבה צריכים להיערך – זה אנחנו יודעים.

רני עמיר: לצערי הרב זה לא קרה עדיין, מסיבות ביורוקרטיות ואחרות.

רני עמיר: אני חוזר חזרה לשלב 1. כל אחד מהגופים לאורך הים צריך להיערך גם הוא עם ציוד, עם כוח-אדם ועם כלי שיט, וכמובן מיומנים.

רני עמיר: הזכרתי קודם את קצא"א.

רני עמיר: קצא"א, את העבודה שלה עשתה, אני חייב לציין – גם במכלל אשקלון וגם במכלל אילת.

רני עמיר: זה לא נכון לכל הגופים.

רני עמיר: לא כל הגופים עדיין ערוכים כמו שצריך, והמטרה שלנו כרגע היא להביא את כל הגופים שנמצאים לאורך חופי הים, בים תיכון ובאילת, להגיע גם לרכישת ציוד מינימלי וגם לרמת מיומנות גבוהה.

רני עמיר: זה משיגים על-ידי תקציבים, על-ידי הדרכות.

רני עמיר: אנחנו אגב כאגף ים וחופים, מדריכים את הגופים שמבקשים הדרכות, ממקצעים אותם, אבל נדרשות מחויבויות של הנהלות הגופים האלה, נדרשת פה השקעה של תקציבים, וככה מגיעים בעצם ליישום של אותה תוכנית שאנחנו קוראים לה התלמ"ת.

רני עמיר: היו"ר דב חנין:     	אתה יכול לומר מהם החסמים הקיימים היום בפני ביצוע של אותה החלטת ממשלה?

רני עמיר: רני עמיר:     	לא במדויק.

רני עמיר: זה משהו שהוא נוגע לעסקים בתוך המשרד להגנת הסביבה ובין המשרד להגנת הסביבה למשרד האוצר, ובין שניהם לנציבות שירות המדינה.

רני עמיר: מדובר בעצם על יישום החלטה פשוטה.

רני עמיר: להגיד בדיוק, לשים את האצבע איפה זה עומד...

רני עמיר: היו"ר דב חנין:     	כבר עשר שנים.

רני עמיר: שנתיים, אם נהיה מדויקים, כי ההחלטה היא מ-2008.

רני עמיר: שלוש שנים.

רני עמיר: היו"ר דב חנין:     	אוקיי.

רני עמיר: שלוש שנים.

רני עמיר: יש איזושהי התקדמות בביצוע ההחלטה, מהזווית שלך?

רני עמיר: רני עמיר:     	אני יכול להגיד שהשר הנוכחי, השר גלעד ארדן, מודע לזה ובהחלט לקח את הנושא הזה תחת שיקוליו, מה גם שהנושא – בים תיכון לפחות, לא באילת – מקבל היום עוד דגש חזק אם מביאים בחשבון את קידוחי הגז ואולי גם נפט, ואז באמת הסיפור נהיה הרבה-הרבה-הרבה יותר חריף, ואם ההיערכות הזאת לא תצא לפועל כאשר חס וחלילה קודחים לנו נפט בים תיכון, אזי תרחיש BP ממפרץ מקסיקו מהקיץ האחרון הוא תרחיש קיים, שריר ואמיתי גם בים תיכון.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: אנחנו נקיים בשבוע הבא במקום הזה, בשעה הזאת – אולי אפילו בשעה 09:00 בבוקר, אינני זוכר – דיון מיוחד על נושא הסיכונים הסביבתיים סביב קידוחי הנפט האפשריים בים התיכון- קידוחי הגז והנפט, אבל הדגש הוא על הצד של הנפט – וכמובן, כל הגורמים שנמצאים כאן מוזמנים להגיע גם לדיון הזה.

דב חנין: אנחנו שם נדבר ספציפית על הסיכונים בקידוחי הנפט והצורך להיערך אליהם.

דב חנין: האם מישהו מהמשרד להגנת הסביבה רוצה להוסיף?

דב חנין: בבקשה, אדוני.

דב חנין: אלי ורבורג:     	אלי ורבורג, מנהל התחנה למניעת זיהום ים באילת.

דב חנין: מה שאני רוצה לציין על מפרץ אילת, מעבר לנקודות שצוינו, שמפרץ אילת הוא באמת ייחודי, אנחנו יושבים על 14 קילומטרים בראש מפרץ אילת.

דב חנין: במפרץ אילת אין מקום לטעויות בנושא של זיהום ים בדלק ובשמן.

דב חנין: זמני התגובה – להבדיל מכל מקום אחר, בנמלים אחרים, בים תיכון – חייבים להיות תוך 15 דקות יציאה לים ופריסת ציוד.

דב חנין: אילת מנותקת ממרכז הארץ.

דב חנין: לגבי הגורמים שציינת אני לא יודע אם נזכה לשיתוף פעולה.

דב חנין: שיתוף הפעולה שיש לנו היום הוא שיתוף פעולה עם ירדן, אנחנו מבצעים תרגולות אחת לשנה, אבל זה נתון למצב הפוליטי הסביבתי כפי שאנחנו יודעים, וצריך לקחת את הדברים האלה בחשבון.

דב חנין: המבנה של הנמלים באילת, מסוף הדלק, נמל אילת – מעבר לזה שכולם יושבים בצפיפות של גב אל גב או בטן אל גב - מבנה הנמלים הוא כזה שכל זיהום כפי שקרה לפני חודשיים לדוגמה בנמל חיפה, כתמי הדלק לא נשארים באותו מקום.

דב חנין: משטר הרוחות והזרמים באילת הם כאלה שכל הזיהומים יורדים דרומה אל שונית האלמוגים, לא נשארים בנמל, לא נשארים במרינה, אנחנו מוצאים את כתמי הדלק עושים את דרכם במהירות רבה לכיוון השונית, וחשוב לדעת שהמוכנות – אם מסוף קצא"א יפעל – היא שונה לחלוטין מהמצב כיום.

דב חנין: היו"ר דב חנין: 	אנחנו מדברים כל הזמן על הזווית הישראלית, המסוף של קצא"א וכדומה.

דב חנין: מה קורה בצד הירדני, האם גם להם יש מסוף נפט פעיל?

דב חנין: אלי ורבורג:     	לירדנים אין מסוף דלק פעיל.

דב חנין: לירדנים יש מסוף דלק.

דב חנין: יש להם אונייה אחת שהיא מלאה בדלק באופן קבוע בנמל והיא משמשת כמחסן דלק לכל העיר עקבה.

דב חנין: יש בהחלט בעיות עם האונייה הזאת.

דב חנין: צבי פיטר שחור:     	היא ישנה, Single Skin.

דב חנין: אלי ורבורג:     	היא ישנה מאוד.

דב חנין: אני לא רוצה לצאת בהצהרה אבל אני מניח שהזיהום שהיה לפני מספר חודשים בחוף הדרומי באילת, יכול מאוד ועשה דרכו מנמל עקבה עם הרוח הצפונית, וחזר חזרה בסערה הדרומית לכיוון החופים שלנו, אבל בהחלט מהווה סיכון.

דב חנין: בתרגיל האחרון שהיה לנו יחד עם הירדנים בסוף שנת 2010 תרגלנו את התרחיש דווקא מהאונייה הזאת, ובהחלט ראינו – עם תנאי המטאורולוגיה ומזג-האוויר שהיו באותו יום – שכתמי הדלק יכולים בקלות לעשות דרכם מנמל עקבה לחופים הצפוניים, לחופי התיירות של העיר אילת.

דב חנין: היו"ר דב חנין:     	זאת אומרת, לירדנים אין מסוף נפט פעיל, אבל יש להם אוניית דלק שבעצם משמשת את הצרכים השוטפים שלהם.

דב חנין: זו הדרך שלהם לאחסן בעצם את הדלק לצורכי עקבה וסביבותיה – דווקא באונייה שנמצאת בתוך הנמל.

דב חנין: אלי ורבורג:     	בתוך הנמל, והיא לא אונייה חדשה בכלל.

דב חנין: היו"ר דב חנין:     	האונייה הזאת מדי פעם נוסעת להביא את הנפט או שהיא עוגנת באופן קבוע?

דב חנין: אלי ורבורג:     	האונייה עוגנת באופן קבוע, ממלאים אותה עם מכליות כביש או עם קו דלק, אבל היא משמשת כמאגר.

דב חנין: היו"ר דב חנין:     	זה נשמע לי כאחת השיטות המוזרות ביותר לאחסן נפט.

דב חנין: דווקא באונייה שנמצאת בנמל?

דב חנין: אתה אומר שאת הנפט מביאים במכליות דרך היבשה.

דב חנין: צבי פיטר שחור:     	מעירק.

דב חנין: היו"ר דב חנין:     	מעירק.

דב חנין: מה השיקול פה, האם מישהו יודע להסביר?

דב חנין: שיקול כלכלי?

דב חנין: האם זה זול יותר לשים את זה במכלית ישנה בים?

דב חנין: יורם נאמן:     	יש להם בחוף שלושה מכלים שמזרימים את הדלק שלהם צפונה לבתי הזיקוק שנמצאים ליד רבת-עמון באיזשהו מקום.

דב חנין: המכלית הזאת משמשת לאחסון, הם מביאים לפעמים מכליות כביש מאילת וממלאים את האונייה הזאת – ומאילת אפשר לראות טור שלם של מכליות כביש שעומדות, ממלאים את המכלית הזאת ואחרי כן לאט-לאט היא פורקת כל פעם - או שלפעמים מביאים אוניות ואז מוציאים את המכלית לים, למה שנקרא "שוטטות", והמכלית ממתינה עד שאותה מכלית קטנה מתמלאת.

דב חנין: יש להם מסוף קטן שהם יכולים גם לפרוק מכליות קטנות.

דב חנין: אחרי שהאונייה הקטנה מסיימת, מחזירים את האונייה לרציף והיא ממשיכה לשמש בתפקידה כימים ימימה.

דב חנין: מה שקורה עם המכלית הזאת – היא לא סתם ישנה.

דב חנין: היא עדיין מכלית עם גוף יחיד, מה שנקרא Single Skin.

דב חנין: מכליות כאלה כבר לא מגיעות אלינו לאילת, לאשקלון, מעל עשר שנים, מסוף שנות התשעים.

דב חנין: אנחנו לא מאפשרים למכליות כאלה לבוא לא לאילת ולא לאשקלון.

דב חנין: כל הדברים האלה השתנו, והולכים ונעלמים מהעולם, ולהם יש את זה עדיין.

דב חנין: אלי ורבורג:     	אני רוצה לציין שהתרחישים הם לא וירטואליים.

דב חנין: בסערה הדרומית האחרונה שהיתה בדצמבר במפרץ אילת, אחת האוניות מעקבה התיישבה על החוף, ורק לפני כחמישה ימים הצליחו לחלץ את האונייה על החוף.

דב חנין: למזלם, לא היה אירוע של זיהום ים מאותה אונייה – וזוהי גם אונייה עזובה שכבר נמצאת בעקבה כמה שנים ותקועה – ובנמל אילת, אחת מאוניות הקזינו התרסקה על הרציף, היתה בסכנת טביעה, והפעולה המהירה של התחנה באילת עם צוות קבלנים ושאיבה רצופה, מנעה את הטביעה שלה עם 30 טון דלק באזור חוף הדקל ונמל אילת.

דב חנין: שתי המדינות הנוספות ששותפות אתנו בחוף – מצרים וסעודיה – האם יש להן איזושהי פעילות, איזשהו סוג של מסוף?

דב חנין: אין להן, נכון?

דב חנין: זה אנחנו והירדנים.

דב חנין: אלי ורבורג:     	במצרים יש את המסוף בנואיבה שהוא בעיקרו מסוף נוסעים – תנועה של עקבה  ומצרים.

דב חנין: כל יתר התנועות – שארם-א-שייך, מסוף תיירותי בעיקרו – ויתר תנועות הדלק, מדובר כבר על מפרץ סואץ.

דב חנין: רני עמיר:     	אני רוצה להוסיף נקודה מאוד חשובה.

דב חנין: בדיון פה וגם בשאלות שלך, היושב-ראש, יש התייחסות למכליות שמגיעות או לא מגיעות למסופים כאלה או אחרים בישראל, בעקבה, אבל צריך לזכור שאוניות גדולות היום נושאות במכלים שלהן כמכלי דלק היסק מספיק אלפי טונות כדי לגרום לזיהום קטסטרופלי.

דב חנין: מכלית שתתפרק או לא תתפרק זה כבר כמעט לא קורה - אני אומר כמעט כי זה קורה אבל בתדירות הרבה-הרבה יותר נמוכה - אבל אוניות שעולות על שרטון, שמתנגשות, שקורות להן כל מיני תאונות כאלה ואחרות שהתוצאה שלהן היא שפיכה של מכל דלק אחד יחיד, שמכיל מאות עד אלפי טון של מזוט – שזה הדלק הבעייתי ביותר בים – זה קורה כל הזמן.

דב חנין: ולראיה, האירוע שקרה לנו בדצמבר, אך לפני חודשיים, בנמל חיפה – 30 טון של מזוט.

דב חנין: למזלנו הרב זה נעצר בתוך נמל חיפה ולא ברח לחופי הקריות, אבל מספיק שינוי כיוון של רוח, וזה היה יכול להיות הרבה-הרבה יותר חמור.

דב חנין: הנקודה שאני רוצה לציין היא שההיערכות שלנו זה ממש לא וירטואלי וזה לא קשור רק למכליות.

דב חנין: זה קשור לכל תנועת כלי השיט, ודווקא מכליות – אני מעז להגיד – נקרא לזה, העסק הרבה יותר מסודר, הרבה יותר מעוגן מבחינה בין-לאומית.

דב חנין: בגלל הסכנה, הסטנדרטים הרבה יותר מחמירים, הזכירו פה את הנושא של Double Hull ו- Double Skin.

דב חנין: כל הנושא של בטיחות מכליות הרבה יותר מוסדר, מה שפחות נכון לגבי אוניות.

דב חנין: בוא נאמר כמה מלים על אוניות בכלל שמגיעות למפרץ אילת.

דב חנין: יש אוניות שמגיעות אלינו, יש אוניות שמגיעות לנמל עקבה, כפי ששמענו יש מעבורת מצרית, אני מבין, בין נואיבה לבין עקבה.

דב חנין: אלי ורבורג:     	מעבורות.

דב חנין: יש תנועה של מעבורות.

דב חנין: היו"ר דב חנין:     	מעבורות.

דב חנין: יש אוניות תיירותיות שמגיעות לשארם-א-שייך.

דב חנין: מה מצב ההסדרה של הבטיחות והפיקוח על כלל האוניות האלה, אנחנו נשמע מייד ממשרד התחבורה.

דב חנין: אם אתה רוצה להשלים משהו בהקשר הזה, ונעבור ישר למשרד התחבורה.

דב חנין: רני עמיר:     	אני חושב שרשות הספנות והנמלים היא הכתובת הנכונה יותר לקבל תשובה מהימנה, אבל למיטב ידיעתנו, באופן כללי יש פחות שליטה על סטנדרט הבטיחות של אוניות מהסוגים השונים.

דב חנין: צריך לזכור – אוניות של מטען כללי, אוניות פוספטים שמגיעות לנמלים שלנו, אוניות בקר.

דב חנין: יש הרבה סוגים של כלי שיט גדולים שנושאים בקרבם דלק, שמגיעים גם אלינו, גם לעקבה וגם בדרך לסעודיה או לשארם או לנואיבה או לדהב, כך שהסוגיה של בטיחות – משרד התחבורה יענה, אבל הסכנה קיימת ואירועים קורים כל הזמן.

דב חנין: היו"ר דב חנין:     	משרד הבריאות.

דב חנין: שלום גולדברגר:     	רציתי להוסיף משפט ברמת הרקע.

דב חנין: מפרץ אילת הוא גם מקור למי שתייה.

דב חנין: אנחנו מדברים על שוניות אלמוגים ועל דגים.

דב חנין: מתקן ההתפלה של אילת שואב את המים שלו מתוך המפרץ, ובמתקנים החדשים יותר – מתקני התפלה של אשקלון, פלמחים וכולי – אנחנו כבר מקפידים על מרחקים מנקודות יניקה ומניעת אפשרות של זיהומים וכאלה דברים.

דב חנין: באילת, למיטב ידיעתי – בגלל שהמתקן היסטורי ולא היינו מודעים לכל הנושא שהים, גם הוא מקור מי שתייה – הדברים קצת התחמקו וצריך גם לחשוב בכיוון הזה שיש שם נקודת יניקה.

דב חנין: אני לא בטוח במה שאני הולך להגיד – יש פה אנשים מהאזור.

דב חנין: מדובר על כמה מאות מטרים ספורים בין נקודת היניקה לקצא"א, שזה מבחינתנו מעמיד את נקודת היניקה בסכנה וצריך להתייחס אליה גם במסגרת הדיון הזה.

דב חנין: היו"ר דב חנין:     	תודה רבה.

דב חנין: משרד התחבורה, בבקשה.

דב חנין: צבי פיטר שחור:     	ראשית, כל מכלית אשר פוקדת את אילת, אנחנו שולחים לשם צוות ובודקים אותה, היא לא נכנסת לפני שהיא נבדקה.

דב חנין: אם היא לא תקינה, היא מסורבת להיכנס.

דב חנין: יש לנו כמה אנשים שהם מתמחים במכליות ובודקים את זה.

דב חנין: שנית, לפני כעשר שנים – זו גם אחת הסיבות שאין לנו עד עכשיו אירועים רציניים מבחינת זיהום- אין מכלית שיכולה להיכנס לאילת שהיא לא בעלת דופן כפולה, וכן מגבלת גיל של 20 שנה.

דב חנין: עכשיו זה גם הגיע לים התיכון, לידיעה - מ-21 בדצמבר מגבלת גיל של מכליות לסוגיהן, 20 שנה גם בים התיכון.

דב חנין: אני במקרה מכיר אישית את הבן-אדם שאחראי על ביקורת כלי שיט זרים בירדן, והוא די מקטר על המכלית הספציפית הזאת.

דב חנין: זוהי מכלית שהיא Single Skin, בעלת דופן יחידה.

דב חנין: אם הירדנים לא היו לוקחים אותה היא היתה עוברת לגרוטאות.

דב חנין: הוא מנסה להחליף אותה, זה מפריע לו מאוד כי הוא מפחד מכל מיני דברים שיקרו שם, והוא אומר: אנחנו נקבל את זה וגם הם יקבלו את זה, וזוהי מכלית של רבע מיליון טון, עד כמה שזכור לי.

דב חנין: היא רצינית מאוד.

דב חנין: קריאה:     	300 אלף טון.

דב חנין: צבי פיטר שחור:     	300 אלף אפילו, היא גדולה מאוד.

דב חנין: מבחינת Authorization הוא אחראי על ביקורת כלי שיט זרים.

דב חנין: היינו באילת בשבועיים האחרונים כי הגיעו לשם כל מיני כלי שיט – Cruise - ואני אישית הייתי מעורב שם.

דב חנין: כמעט עצרנו כלי אחד בגלל שמערכות כיבוי האש שלו – זה אומנם לא קשור לזיהום – לא היו תקינות.

דב חנין: כמעט עצרנו את הכלי כי אם פורצת שם שרפה, יכול להיות גם זיהום, גם זיהום אוויר, גם דלף ודברים אחרים, זאת אומרת זה עובר את הביקורת של משרד התחבורה.

דב חנין: יש לנו תרגילים משותפים שעשינו עם איכות הסביבה.

דב חנין: אם להתייחס לסוגי הדלקים, מה שאומר אלי – מנהל התחנה שם – הוא צודק.

דב חנין: הדחיפות של העניין חשובה כי אם יש סוגים שונים של דלקים שמובאים ארצה – כפי שאמר מר טל -  יש כאלה שאם לא מטפלים בהם מייד ואם הם כבדים מדי, הם נהפכים לאמולציה.

דב חנין: האמולציה הזאת יותר כבדה מצפיפות מי הים, ואז הם שוקעים למטה וזה יכול לפגוע בשונית.

דב חנין: זאת אומרת, החשיבות כמה שיותר מהר להגיב היא גדולה מאוד.

דב חנין: הייתי רוצה להוסיף משהו שהמודעות לגביו עולה ולא שמו לב לכך.

דב חנין: אני לא יודע אם קיבלתם את הנייר שלנו, של משרד התחבורה – אני יכול להשאיר אותו פה – אבל כעת אנחנו עוסקים גם בחקיקה, אנחנו קוראים לזה Ballast Water Management, מי נטל.

דב חנין: והסיבה לכך, שבאות לשם מכליות – מכלית באה ריקה, הולכת לטעון, היא הולכת לפרוק כ- 80,000 טון של מי נטל ממכלים מיוחדים, לך תדע מה היא הכניסה פנימה, או מי נטל מאוניות אחרות.

דב חנין: זה יכול לפגוע, וכעת זה בתרגום אצלנו, אני במקרה אישית עוסק בכך.

דב חנין: אצלנו תרגמו את זה כהכנה לחקיקה.

דב חנין: החשש שם, שאם הוא מביא כל מיני מיקרואורגניזמים או כל מיני בעלי-חיים שהם לא מהסביבה הזאת, הם יכולים לפגוע בשונית.

דב חנין: דיברנו על כך שצריך להתחיל לטפל.

דב חנין: יש כמה השגות אבל זה יכול לפגוע בשונית מבחינת כל מיני מזיקים שהם לא עמידים לבעלי-החיים או הדגים או כל המיקרואורגניזמים שנמצאים באילת, או לפגוע בשרשרת המזון.

דב חנין: זו אחת הנקודות, אנחנו עוסקים בכך עכשיו.

דב חנין: בישיבה הדגש הוא על נפט אבל כדאי לדבר גם על זה, ללא קשר.

דב חנין: אם תתחיל העלייה של מכליות, זה ידרוש פיקוח יותר חמור גם מאתנו – ניתוב התנועה, איפה להטיל עוגן, ועוד דברים כאלה.

דב חנין: כפי שאמר אלי ורבורג, יש חשיבות רבה לזמן.

דב חנין: שתי סירות, זה צריך להיות אלפי מטרים של חסמים – אני עוסק בכך, שנים רבות עסקתי במכליות, וב-99% מהמקרים אני מסכים עם הדברים שהם אומרים.

דב חנין: לאחר מכן, איפה אתה שם את כל הדלק שנשפך – לאטום אותו, לאסוף אותו, שלא ישקע.

דב חנין: זה באופן כללי.

דב חנין: אני יכול להוסיף, אני חושב שזה מספיק.

דב חנין: היו"ר דב חנין:     מי פורק מי נטל?

דב חנין: צבי פיטר שחור:     כל האוניות.

דב חנין: מי בודק את זה?

דב חנין: מה מערכת הבדיקה שלכם?

דב חנין: צבי פיטר שחור:     אנחנו עדיין לא לעומק – האמנה הבין-לאומית עומדת להיכנס השנה, 2011.

דב חנין: היו"ר דב חנין:     כרגע למשל, אונייה שמגיעה למפרץ אילת.

דב חנין: צבי פיטר שחור:     כרגע אין לנו כמעט.

דב חנין: פורקת, ואנחנו לא יודעים מה היא עושה.

יורם נאמן: מי שעושה עד היום חקר בנושא זה פרופ' בלה גליל, היא עובדת בחקר ימים ואגמים.

דב חנין: אם אני זוכר נכון, בעיקר בהיבט של מינים פולשים.

דב חנין: יורם נאמן:     נכון, בהיבט של מינים פולשים.

דב חנין: אנחנו לפחות, כקצא"א, נתנו הנחיה מפורשת למכליות שמגיעות אלינו לאילת, להחליף את הנטל שלהן בים סוף לפני שהן נכנסות לתוך המפרץ שלנו, והם אכן עושים את זה.

דב חנין: אנחנו פועלים לפי ההנחיות של IMO – לא במפרץ סואץ ולא באילת, אלא לצאת לכיוון ים סוף, ושם הן מחליפות את הנטל, שיהיה נטל נקי במים עמוקים, וזה מה שאנחנו דורשים ממכליות שמגיעות לאילת.

דב חנין: היו"ר דב חנין:     מה האפשרות ליישם?

דב חנין: אני עכשיו שואל את נציג משרד התחבורה.

דב חנין: סליחה, אדוני, מייד תוכל להשלים את דבריך.

צבי פיטר שחור: הוא מקצא"א, אנחנו מתואמים.

צבי פיטר שחור: היו"ר דב חנין:     מה האפשרות ליישם את אותה הנחיה - שנראית לי מאוד ראויה - גם לאוניות אחרות שמגיעות למפרץ אילת, שלא ישפכו את מי הנטל שלהן בתחומי המפרץ אלא בים סוף, בים פתוח?

צבי פיטר שחור: צבי פיטר שחור:     ראשית, נתנו הנחיה שאנחנו בודקים אותה לא בצורת מעבדה – בודקים את הנהלים – יצאו כבר מהגוף הימי הבין-לאומי, IMO, הנחיות איך אתה מבצע שינוע של מי הנטל האלה, זה נקרא Ballast Water Exchange, אבל לא תמיד זה מספיק.

צבי פיטר שחור: יש פה גם פונקציה – מי הנטל האלה, יש להם חשיבות מבחינת יציבות והתנגדות בים, כך שאנחנו בודקים.

צבי פיטר שחור: יש הנחיה שיצאה במשרד התחבורה, אנחנו קוראים לזה Shipping Notice.

צבי פיטר שחור: הוצאנו הודעה שאומרת, אנחנו דורשים את השינויים האלה.

צבי פיטר שחור: אנחנו אומרים שזה עדיין לא מושלם ועובדים על זה, אבל אני חושב שצריך לעשות חלק מהדברים יחד עם איכות הסביבה.

צבי פיטר שחור: היו"ר דב חנין:     השאלה היא מאוד נקודתית.

צבי פיטר שחור: מדוע אותו דבר שנשמע לי מאוד נכון, שמנחה קצא"א את המכליות, אתם לא מנחים את כל יתר האוניות?

צבי פיטר שחור: צבי פיטר שחור:     אנחנו מנחים אוניות ואנחנו בודקים אותן.

צבי פיטר שחור: היו"ר דב חנין:     שמי הנטל יוחלפו מחוץ למפרץ, בתחומי ים סוף.

צבי פיטר שחור: אלי ורבורג:     אני חייב להגיד שמכליות, בעיית הנטל נבדקת על-ידי קצא"א.

צבי פיטר שחור: הבעיה העיקרית של מי נטל זה אוניות הפוספטים שמגיעות לאילת.

צבי פיטר שחור: המבנה הוא בעייתי, תיכף אני אגע בו, אבל כל אוניית פוספטים שמגיעה לאילת, מחויבת להחליף את מי הנטל שלה בדרך.

צבי פיטר שחור: אין לנו אפשרות לבדוק את זה מעבדתית, אבל רב-החובל של האונייה מצהיר בפועל בפני רב-חובל נמל ובפנינו ומגיש לנו נייר חתום שהוא אכן החליף את מי הנטל בדרך.

צבי פיטר שחור: יורם נאמן:     יש לו יומן.

צבי פיטר שחור: אלי ורבורג:     אונייה – בזמן פריקת מי הנטל, מי הנטל נבדקים ויזואלית על-ידי מפקחי התחנה.

צבי פיטר שחור: אונייה שיש לה מי נטל מזוהמים, יוצאת מהנמל, לא פורקת את זה בנמל אילת.

צבי פיטר שחור: מבחינתנו, שתיקח פחות מטען ותישאר עם מי הנטל.

צבי פיטר שחור: כבר עברנו מספר אוניות שעברו דרך בית-משפט וקיבלו קנסות בעקבות מי נטל לא נקיים.

צבי פיטר שחור: מעבדתית הם לא נבדקים.

צבי פיטר שחור: הבעיות הגדולות בכלל במפרץ אילת זה אוניות הפוספטים, בעיקר אוניות שלוקחות חומר זול לעולם השלישי.

צבי פיטר שחור: גם האוניות האלה הן אוניות שאין עליהן הגבלת גיל, ורוב התאונות שהיו במפרץ אילת בשנים האחרונות היו מאוניות פוספטים בזמן טעינה של חומר, בגלל מאמצים כאלה ואחרים על גוף האונייה.

צבי פיטר שחור: היו"ר דב חנין:     תודה.

צבי פיטר שחור: משרד התיירות, בבקשה.

צבי פיטר שחור: ירון ארגז:     רציתי לחדד קצת מה שנאמר כאן לגבי מחיר הטעות.

צבי פיטר שחור: התיירות, כיוון שהיא נשענת המון על תדמית, גם רמת זיהום שהיא נמוכה מייצרת אפקט מאוד-מאוד משמעותי, ולכן מבחינתנו המחיר של טעות במפרץ אילת – כשאילת, בערך 70% הכלכלה שלה, ונעזוב רגע את צד התיירות אבל כלכלית העיר מתפרנסת בכ-70% מהענף הזה – המחיר הוא בלתי נסבל מבחינתנו.

צבי פיטר שחור: אני חושב שהרגל הזאת של הסביבה – שהתיירות נשענת עליה כל-כך באילת – חייבת באמת לקבל פה את החידוד הזה כי המשמעות היא שבעצם הכלכלה של העיר יכולה לקרוס כתגובת שרשרת לאיזשהו אירוע משמעותי, וקשה לי לומר כאן מהו אירוע משמעותי אבל מבחינת זיהום הים.

צבי פיטר שחור: גם המתחרים של אילת בתיירות – שזה עקבה שהולכת ומתפתחת בענף הזה, גם כמובן חופי סיני- הם גם אינטרסנטים בשמירה על הענף הזה, ולכן אני חושב שבנושא של שיתוף פעולה, ולו רק לצורך העניין הזה, לדעתי יש פה אינטרס מספיק חזק כדי לייצר שיתוף פעולה כזה.

צבי פיטר שחור: היו"ר דב חנין:     תודה רבה.

צבי פיטר שחור: עיריית אילת.

אסף אדמון: אסף אדמון, מנהל היחידה לאיכות סביבה, אנחנו אגף בעירייה.

אסף אדמון: ראש העיר ביקש למסור התנצלותו שהוא לא מגיע, הוא נמצא בחוץ-לארץ.

אסף אדמון: אני גם רוצה לשים דגש על נושא חשיבות המשאב שנקרא מפרץ אילת והים, ובעצם כל התיירות וכל העיר עצמה נשענת על המשאב הזה.

אסף אדמון: קצא"א מבחינתנו – שהוא נשוא הדיון – הוא גורם סיכון אחד מתוך הרבה גורמים.

אסף אדמון: במקרים של זיהום ים, כל מה שקשור בים ואירוע שנמצא בים, זה באחריות המשרד והתחנה למניעת זיהום ים.

אסף אדמון: זיהומים חופיים – אם זה בחוף שבאחריות הרשות המקומית, אנחנו צריכים לטפל.

אסף אדמון: היה לנו אירוע במארס שנה שעברה, טופל בסך הכול בהצלחה.

אסף אדמון: דגש אחד שאני כן רוצה להעביר כאן – במסגרת התלמ"ת ותוכנית החירום המקומית, שהיא מכוח התלמ"ת, האחריות לטיפול היא של הרשות המקומית כפי שאמרתי, וגם האחריות הכלכלית מוגדרת – לא במאה אחוז אבל כאחריות של הרשות המקומית.

אסף אדמון: לעניין הטיפול בזיהום יש פה בעיה.

אסף אדמון: אם בשלב הראשון יש זיהום בחוף, מדובר בעשרות או מאות אלפי שקלים במקרה הטוב – וזה נמצא באחריות העירייה – יש פה בעיה מבחינה יישומית.

אסף אדמון: ברגע שאנחנו באים לסיטואציה כזו כפי שהיתה במארס, הכול בסך הכול הלך בסדר.

אסף אדמון: אירוע בסדר גודל אחד יותר גדול – אנחנו ניתקל בקשיים של תפעול בזמן הכי קריטי, שזה הזמן הראשון.

אסף אדמון: אני מבקש להעביר פה מסר מטעם העירייה שצריך לתת את הדעת לנושא הזה, לראות שתהיה אחריות כלכלית אחרת לטיפול בזיהומים בחופים.

אסף אדמון: היו"ר דב חנין:     	תודה רבה.

אסף אדמון: בבקשה, משרד החוץ.

אסף אדמון: נדב כהן:     	אני רוצה להגיד קודם כול ברמת משרד החוץ, ברמת הסכם השלום עם ירדן – ישראל מחויבת, כמו שהירדנים מחויבים, לשמור על הסביבה משני צידי הגבול, וזה גם חלק מהחוק הבין-לאומי.

אסף אדמון: גם בלי קשר לקצא"א, זה משהו שלפי מה שעולה פה אני מבין שהוא עדיין חסר, אז זה מחייב את מדינת ישראל לדאוג שלא יהיה זיהום כזה או אחר כי זה חלק מההסכם.

אסף אדמון: לגבי קצא"א ומה ששמעתי פה, בסך הכול אני מתרשם שיש שיתוף פעולה ויש מודעות לנושא, וחשוב להדגיש שגם במקרה שהתנאים משתנים ומחליטים להזרים יותר נפט לכיוון אילת, מאוד חשוב להמשיך לשמור את הירדנים בתמונה ולהיות אתם בקשר ישיר כי במקרים של תקלות זה יכול למנוע הרבה אי-הבנות והרבה משברים או מתיחויות בלתי רצויים.

אסף אדמון: אני רוצה לחזק את הנושא שהועלה פה על-ידי נציג משרד הבריאות, נושא ההתפלה.

אסף אדמון: היום מתבצע סקר היתכנות של פרויקט שנקרא פרויקט מובל השלום או רדד.

אסף אדמון: זה פרויקט שאמור להעביר מים מים סוף לים המלח, הוא אמור לשאוב כשני מיליארד קוב מים בשנה ממפרץ אילת, עקבה, ולהעביר אותם דרך מתקני התפלה ודרך תעלה לים המלח.

אסף אדמון: לא חשובים כרגע כל הפרטים הטכניים.

אסף אדמון: מה שחשוב להדגיש כי זה נשמע קצת מפחיד, שזה מותנה בתוצאות מוצלחות של סקר ההיתכנות, שאמור להסתיים באמצע 2011, ביולי-אוגוסט אמורים לפרסם את הדו"ח הרשמי, אבל חשוב להדגיש שעד שהפרויקט הזה יושלם, אמורים תוך כשנתיים, שנתיים וחצי לכל המאוחר, להקים מתקן התפלה בעקבה, שאמור לשרת גם את ישראל וגם את ירדן.

אסף אדמון: כל הנושא של זיהום נפט מקבל משנה חשיבות כי היקפי המים שיישאבו ויצטרכו להיות מנוצלים הם הרבה יותר גדולים.

אסף אדמון: מה שברור שבזיהום משמעותי, זה יפגע ביכולת ההתפלה.

אסף אדמון: זה יכול להביא אפילו עד להפסקת כל ההתפלה, זה תלוי בזיהום.

אסף אדמון: לכן, מה שמומלץ לעשות – לבצע סקר סביבתי שיבחן את ההשפעות הסביבתיות על המפרץ, על מי המפרץ, על האיכות שלהם במקרה של זיהום שמן, דלקים, נפט, כל הדברים הקשורים לכך, כדי שנדע להיערך בהתאם.

אסף אדמון: אם יחליטו שמתקני ההתפלה האלה יותר חשובים, יכול להיות שיגידו – עם כל הכבוד להזרמת הנפט, אנחנו לא נזרים יותר נפט כי זה גורם מזהם ברמה כזאת שיכולות להיות פה השלכות לשני הכיוונים.

אסף אדמון: לכן, חשוב מאוד לבצע סקר כזה שנדע איפה אנחנו עומדים.

דב חנין: אדוני, אתם ניסיתם לפעול מול הירדנים בנושא אותה מכלית ישנה שיושבת בנמל שלהם?

נדב כהן: אני לא ניסיתי לפעול מול הירדנים.

נדב כהן: אני שומע על כך פה בפעם הראשונה.

דב חנין: אז קודם כול, יש כבר תוצאה אחת טובה לישיבה הזאת.

דב חנין: נדב כהן:     	דובר פה לגבי שיתוף פעולה עם הירדנים - לנו יש שיתוף פעולה גם בנושא סקר ההיתכנות, גם לגבי המתקן בעקבה.

דב חנין: אני יכול להעלות את הנושא הזה, לבדוק עם הירדנים מה אפשר לעשות.

דב חנין: הבקשה שלנו היא שבאמת תפנה, וההצעה שלנו, מר כהן – שאני מבין שהוא מנהל אצלכם במשרד.

דב חנין: נדב כהן:     	זה אני.

דב חנין: היו"ר דב חנין:     	אתה מנהל את תחום שיתוף הפעולה הבין-לאומי במשרד?

נדב כהן: אני אחראי על זה, כן.

נדב כהן: היו"ר דב חנין:     	אני חושב שמאוד חשוב לפנות לירדנים, אני חושב שזה גם אינטרס שלהם, גם אינטרס תיירותי.

נדב כהן: בוודאי כל פרויקט ההתפלה העצום שהם רוצים לתכנן, שבמידה רבה יהיה מרכז משק המים שלהם – אם הבנתי את התוכניות שלהם נכון – זה עומד בסתירה מוחלטת לצורת התנהלות שהיא פשוט לא אחראית.

נדב כהן: בכלל, אחסון נפט בנמל בתוך מכלית זה לא נראה לי הדבר הנכון לעשותו, בפרט כשמדובר במכלית כל-כך מיושנת, שאפילו אנשי המקצוע שלהם, ככל הנראה, מלאים חששות לגביה.

נדב כהן: לכן, אדוני, אני הייתי מציע שאתם תפנו – אולי אפילו בדרג הגבוה ביותר, מעבר לדרג המקצועי- כי אנחנו פה מדברים על סוגיה שנראית כמו איזושהי בעיית עיוורון של המערכת.

נדב כהן: מצד אחד, הירדנים בונים פרויקטים עצומים של תשתית תיירותית בעקבה, מנסים לפתח את מובל השלום ואת תוכניות ההתפלה שקשורות בו, ומצד שני מתנהלים בצורה בעייתית בנושא אותה מכלית עתיקה, שבמקום להיות באיזשהו מוזיאון של מכליות, תקועה דווקא בנמל מלאה בנפט.

נדב כהן: אני אשמח לקבל דיווח לוועדה גם מה עלה בגורל ההידברות הזאת, ובמידת הצורך אנחנו גם ננסה אולי לעזור בכלים שלנו.

נדב כהן: קצא"א, בבקשה.

נדב כהן: יורם נאמן:     	המנכ"ל שלנו מצטער שהוא לא הצליח להגיע לכאן, הוא שלח אותנו כנציגים.

נדב כהן: אני רוצה לציין כמה דברים שאנחנו עשינו כקצא"א, במקביל למשרד התחבורה.

נדב כהן: אנחנו בודקים את כל המכליות – קודם כול, אנחנו מקבלים את הנתונים של המכלית הרבה לפני שהיא מגיעה.

דב חנין: כמה מכליות אתם מקבלים בשנה במפרץ?

דב חנין: יורם נאמן:     	במפרץ כיום רק ארבע או חמש.

דב חנין: קריאה:     	באילת, ארבע-חמש מכליות.

יורם נאמן: כל מכלית שמגיעה אלינו, אנחנו בודקים את הנתונים שלה לפני שהיא מגיעה.

יורם נאמן: לגבי הדרישות לגיל מכליות, אנחנו בזמנו הלכנו על 20 שנה, זה מעל עשר שנים באילת.

יורם נאמן: כל המכליות שמגיעות אלינו, כמו שהזכרתי, אנחנו מחייבים אותן להחליף את מי הנטל שלהן לפני ההגעה.

יורם נאמן: אנחנו מכריחים את כל המכליות לבוא עם חבלים ולא עם כבלים לקשירה – חבלים שצפים על המים, והסיבה היא שכבל, באשר הוא כבל, הוא כבד, הוא מגיע לקרקעית והוא פוגע בשונית.

יורם נאמן: השונית אצלנו בקצא"א, כמו שגם כתוב פה, היא אחת השוניות היפות  במפרץ אילת.

יורם נאמן: אנחנו גם בודקים שהחבלים האלה נקיים, שלא יורידו לנו חבל שמזדהם באיזשהו מקום ויוריד שכבה שמנונית.

יורם נאמן: רוב הבדיקות האלה, משרדי התחבורה בעולם לא עושים, לא בודקים את החבלים.

יורם נאמן: אלה הדברים שאנחנו עושים.

יורם נאמן: אנחנו מקפידים על אחזקת משמרות בחוף, יש נתב באונייה שנמצא כל זמן שאונייה פורקת או טוענת, ואנחנו משתפים פעולה עם איכות הסביבה ומשרד התחבורה בצורה די טובה.

יורם נאמן: כל מכלית שמגיעה – מלבד זה שאנחנו מקבלים את הנתונים אלינו – אנחנו מעבירים מייד את הנתונים אליהם.

יורם נאמן: היו"ר דב חנין:     	האם יש איזושהי אפשרות לשינוי במיקום המסוף?

יורם נאמן: המיקום היום הוא מיקום בעייתי מבחינה סביבתית, השאלה אם יש לו חלופה.

יורם נאמן: יורם נאמן:     	היתה פעם תוכנית להעביר את המסוף, על גבול עקבה-אילת, לעשות שם כניסה פנימה.

יורם נאמן: אסף אדמון:     	יש תוכנית שנקראת "השער הדרומי" – נמל תעלה צפונית לאילת, משהו שמנסים לקדם היום.

יורם נאמן: זו תוכנית שקיימת כבר מאז הסכמי השלום, קצת לפני, אבל עד היום היא רק מצוירת.

יורם נאמן: היו"ר דב חנין:     	מה הרציונל מאחורי הפרויקט של "ההזרמה ההפוכה"?

יורם נאמן: אנחנו מזרימים נפט לאזור המפרץ הפרסי?

יורם נאמן: יורם נאמן:     	לא למפרץ הפרסי.

יורם נאמן: ישנם מצבים בעולם שהדלק בים התיכון – קרי, ברית-המועצות, ים שחור – זול יותר מאשר במדינות ערב, ואז יש הרבה לקוחות של קצא"א, לכן המכלים באילת מלאים, מעוניינים להזרים אותו לכיוון המזרח הרחוק, סין, טייוואן, הודו.

יורם נאמן: כעת, משום שלא משתלם להחזיק מכלית על הקו הזה, בגלל החרם הערבי, הם די תקועים עם הדלק שלהם אצלנו באחסון, אבל באופן כללי זה מה שמנסים לעשות.

יורם נאמן: מפעם לפעם מצליחים להוציא אונייה שמסכימה להגיע לכאן, מאיזשהן סיבות ששמורות עם בעליה.

דב חנין: ההזרמה בצינור של קצא"א היום בעיקרה היא "ההזרמה ההפוכה".

דב חנין: יורם נאמן:     	הזרמה לשני הכיוונים.

דב חנין: בשנה הזאת היתה לנו למשל אונייה שהגיעה ממצרים, הם פרקו באילת והזרמנו את הדלק הזה צפונה.

דב חנין: זה תהליך שאנחנו מובילים את כמות הדלק, היא מופרדת על-ידי מתקנים מיוחדים לכך.

דב חנין: תודה.

דב חנין: "צלול", בבקשה.

צפריר גדרון: כל הדיון פה, כפי שאני מבין אותו, מתנהל מנקודת הנחה שמכירה בלגיטימציה של הגברת הפעילות של קצא"א, ואיך אנחנו בעצם מתמודדים עם ההשלכות של הגברת הפעילות הזאת.

צפריר גדרון: אני חושב שההתמודדות הטובה ביותר תהיה בעצם מתוך המחיר הכבד שהוצג פה, שבאמת כפי שאתה הצגת אדוני היושב-ראש, עתיד העיר אילת בעצם מוצב פה במידה רבה.

צפריר גדרון: אני חושב שההתמודדות הטובה ביותר תהיה לא להסכים להגברת הפעילות הזאת, בייחוד כשהנהנים האפשריים הכלכליים מתוך הסיפור הזה הם מעטים, לעומת הפגיעה האפשרית, הסיכון האפשרי – שלא בטוח שצריך בכלל לשים אותו פה על הפרק.

צפריר גדרון: כפי שהציגו כאן הרבה מאוד אנשים, הטיפול בסיכון הזה, עם כל ההתמודדות שהצגתם, בייחוד אם הפעילות תגבר, מה שמעיד שהסיכוי הסביר שתהיה איזושהי תאונה גם יגבר, המחיר הזה והטיפול, זה יהיה בלתי הפיך מבחינת ההשפעות על העיר אילת ועל הסביבה.

צפריר גדרון: במאזן הכלכלי שאנחנו עושים, אני לא חושב שהוא מצדיק את ההיבט הזה – במידת היכולת שלנו לדעת, כי המאזנים של קצא"א לא חשופים.

צפריר גדרון: כדי להצדיק את הפעילות הזאת, את הגברת הפעילות, אולי הוועדה יכולה לדרוש את חשיפת המאזנים האלה פעם, כדי שנראה מה בדיוק ההצדקה.

צפריר גדרון: בגדול, אנחנו באופן עקרוני מתנגדים להנחת המוצא שהדיון פה מתנהל במידה רבה סביבה.

דב חנין: תודה.

דב חנין: מר עמיר, לפני שאני נותן לך אפשרות להגיב ולהתייחס, אני רוצה שתתייחס גם לשאלת היתרי ההזרמה שלכם לים במפרץ אילת.

דב חנין: מה אתם מתירים להזרים ואיזה דברים מוזרמים למים של המפרץ?

דב חנין: רני עמיר:     	תודה.

דב חנין: קודם כול, לשאלתך.

דב חנין: היתרי הזרמה לים ניתנים על-ידי ועדה בין-משרדית שנותנת היתרי הזרמה לים מתוקף החוק שנקרא החוק למניעת זיהום ים ממקורות יבשתיים.

דב חנין: במפרץ אילת, למיטב זיכרוני, יש היום סדר גודל של שישה או שבעה היתרי הזרמה לים, אולי אפילו פחות, אולי חמישה.

דב חנין: רוב ההיתרים האלה, ההזרמה מתבצעת דרך תעלת "הקינט" – זוהי תעלה שזורמת למפרץ אילת בצפון המפרץ, קרוב מאוד לגבול ירדן-ישראל.

דב חנין: כל ההיתרים האלה, עד האחרון שבהם, מפוקחים בצורה הדוקה מאוד על-ידי התחנה שלנו באילת.

דב חנין: אני לא זוכר – לפחות לא כרגע – על שום חריגה שגילינו.

דב חנין: ברגע שמגלים חריגה, כמובן שננקטים כל הצעדים על-פי חוק.

דב חנין: אני נזהר להגיד אבל אני לא חושב שזאת הבעיה במפרץ אילת, ודאי שלא כיום.

דב חנין: בעבר היו בעיות עם היתרי הזרמה לים, עם הזרמות לים, מספיק שנזכיר את הביוב של אילת שזרם עד לפני 15 שנה בצורה חופשית לים, וכלובי הדגים – אתה הזכרת, אדוני היושב-ראש.

דב חנין: רוב הבעיות בנושא הזרמה קבועה לים  במפרץ אילת מכיוון היבשה, די פתורות או לפחות נמצאות בפיקוח מאוד הדוק.

דב חנין: רציתי להתייחס לשני נושאים שהועלו פה.

דב חנין: האחד, חשוב מאוד להזכיר.

דב חנין: קצא"א היום ערוכה – והזכרתי בתחילת דבריי – היא ערוכה לטיפול בזיהום ים אם וכאשר יקרה אצלה במסוף באילת, עם ציוד מסוים שיש לה, אבל הציוד הזה הוא מספיק לנפח הפעילות הקיים היום.

דב חנין: אנחנו כרגע – בניגוד אולי למה שאמר חברי מ"צלול" – אנחנו זרוע של הממשלה, לא לנו לקבוע האם מסוף קצא"א יפעל או לא יפעל, אם יזרים כך או אחרת, אנחנו כרגע מקבלים את זה כנתון.

דב חנין: אם יוחלט שנפח הפעילות של שינוע נפט דרך אילת יגבר, כמובן שפה אנחנו כן ניכנס לתמונה.

דב חנין: לא יהיה מצב שבו קצא"א תגדיל את נפח הפעילות ותישאר עם אותה רמת כוננות והיערכות.

דב חנין: יורם נאמן:     	זאת התחייבות שלנו לבצע את זה.

דב חנין: רני עמיר:     	נכון, יש התחייבות של קצא"א וזה דבר שאנחנו אמרנו מראש, שבמידה שנפח הפעילות של קצא"א יגבר מעבר לשלוש, ארבע, חמש מכליות בשנה, הם יחויבו להחזיק ציוד הרבה יותר מסיבי – כלי שיט, אנשים וכיוצא באלה.

דב חנין: צפריר גדרון:     	זה הכיוון שהוא הציג, זאת אומרת שהכיוון הוא כמובן לגדול.

דב חנין: רני עמיר:     	אם וכאשר.

דב חנין: אם וכאשר יגדלו,  יצטרכו להיות מוכנים הרבה יותר טוב.

דב חנין: זאת ההתייחסות.

דב חנין: הזכירו פה גם נושא של תיירות ופגיעה אפשרית, כמובן נושא של התפלה.

דב חנין: אומנם, הדיון פה על מפרץ אילת ובמפרץ אילת יש התפלה אבל אני מזכיר לכם שמדינת ישראל היום הולכת וגדלה בכיוון ההסתמכות שלה על מי שתייה מכיוון של התפלה בים תיכון.

דב חנין: רוב מי השתייה היום בישראל מגיעים ויגיעו בקרוב מאוד להיות אך ורק מי התפלה.

דב חנין: המתחם של קצא"א אשקלון – היכן שמגיע מירב הדלק, 80% או 90% מהדלק של ישראל – יושב היכן שיושב מתקן ההתפלה, על אותו תווך, זאת אומרת אנחנו לא צריכים לחפש רחוק באילת, מספיק אם נסתכל באשקלון.

דב חנין: אם חס וחלילה קורה זיהום ים באזור מכלל אשקלון, מתקן ההתפלה באשקלון נמצא בסיכון מיידי.

דב חנין: לכן, אם כבר רוצים לדבר – וזאת ההתייחסות שלי – הנושא של ים, ואלה דברים שאנחנו אומרים שנים, הים הוא מקור אדיר של תשתיות, של כלכלה, של מי שתייה, לא הזכירו פה דיג, לא הזכירו פה ספנות שתיפגע בוודאות -  מספיק להסתכל על הזיהום האחרון שקרה בנמל חיפה, תנועת האוניות שותקה למעשה למעלה משבוע-שבועיים – ואם יהיה זיהום גדול, ההשלכות יהיו אדירות, אין שום ספק בכך.

דב חנין: מספיק אם נביא את המספר, שהוא היום מספר הייחוס לנזק של זיהום ים בדלק  - אם נשמע מה קורה בארצות-הברית עכשיו – התביעות כתוצאה מהזיהום, מפריצת הנפט של קידוח BP, מגיעות ל-20 מיליארד דולר.

דב חנין: אין ספק שמדובר פה בסיכון אדיר כשמדובר על טיפול בנפט בים, ועל כך אנחנו אמורים להגן, ולצערי הרב אנחנו לא יכולים להגיד שאנחנו מוכנים לאירוע מסוג כזה.

דב חנין: היו"ר דב חנין:     	תודה רבה.

דב חנין: גברתי רצתה להוסיף.

דב חנין: דינה בראון:     	יש עוד נושא שהייתי רוצה להזכיר בקשר לנמל של קצא"א באילת –  החשיבות הביטחונית.

דב חנין: אני מבינה שנמצא כאן נציג של משרד הביטחון אבל אני אעלה את הנושא.

דב חנין: יש סך הכול שני נמלי נפט של קצא"א – אחד באשקלון ואחד באילת – כשהנמל של אשקלון לצערנו נמצא קרוב לעזה וחשוף לעתים לסכנה גם מהכיוון הזה.

דב חנין: כמובן שמדינת ישראל צריכה לקחת בחשבון את החשיבות בקיום הנמל באילת, שאם חלילה תהיה פגיעה של טיל על אונייה, ייקח כמה חודשים עד שהאונייה תהיה מוכנה להתקרב שוב לאשקלון.

דב חנין: לכן, יש גם חשיבות לקיום נמל קצא"א באילת, גם את זה צריך לקחת בחשבון במכלול השיקולים שהועלו פה.

דב חנין: צפריר גדרון:     	אבל גם מסיני נורו לאחרונה על אילת.

דב חנין: דינה בראון:     	אז נסגור את שני הנמלים...

דב חנין: צפריר גדרון:     	לא.

דב חנין: אני אומר שהטיעון הוא לא - - -  יורם נאמן:     	הטיעון הוא טיעון, וישנה ועדה של משרד התחבורה בראשותו של זאב לשם, שבדקה מאיפה מגיעים דלקים – עדיין בודקת, עדיין לא הוציאה מסקנות – בודקת מהיכן מגיעים דלקים למדינת ישראל ובאילו נמלים.

דב חנין: מנמל אשקלון מגיעים 90% מהדלקים למדינת ישראל, בתי זיקוק אשדוד תלויים במאה אחוזים במה שמגיע מאשקלון; נמל חיפה קשור אלינו ב-80% מהתוצרת שלו, ומלחמת לבנון – כמות הטילים שנפלו שם היתה כזאת שאף מכלית לא התקרבה לשם, ואוניות שהיו שם ברחו, לכן באו לאשקלון.

דב חנין: למזלנו, במבצע "עופרת יצוקה" לא נפל שום טיל על אוניות שלנו, ואנחנו פעלנו ב-Full Capacity, אבל עדיין עבדנו בתנאי מלחמה, ולכן חשוב מאוד שיש עוד מקום.

דב חנין: צפריר גדרון:     	כחירום.

דב חנין: יורם נאמן:     	כחירום.

דב חנין: חשוב מאוד שנמל אילת יהיה קיים גם כחירום, והוא לא יהיה קיים אם לא תהיה לו גם הצדקה כלכלית.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: האם מישהו רוצה להוסיף משהו חשוב לפני שאנחנו ניגשים לסיכום?

דב חנין: אם כך, אני רוצה לסכם את הישיבה הזאת.

דב חנין: אני חושב שזו ישיבה חשובה.

דב חנין: נדמה לי שזו הפעם הראשונה שאנחנו מקיימים בכנסת דיון שיטתי בנושא סכנות הזיהום במפרץ אילת, והגיע הזמן לקיים דיון כזה.

דב חנין: מפרץ אילת הוא אזור רגיש ביותר, ומבחינתי הסיכום צריך להתחיל ומרכזו באמירה שאין מקום לטעויות במפרץ אילת, וגם כמו שנאמר פה בדיון, אין זמן לטעויות במפרץ אילת.

דב חנין: מקום – אנחנו מדברים על אזור מאוד-מאוד קטן, מאוד רגיש מבחינה סביבתית, מאוד רגיש מבחינה תיירותית, ואני לגמרי מקבל את הדברים שנאמרו כאן על המשמעות של פגיעה תיירותית של זיהום שלא חייבת להיות בכך שהכול נהרס – מספיק שהתמונות הקשות מתפרסמות בעולם וכבר התיירות נפגעת בצורה קשה – וכמובן משמעות כלכלית מאוד מרחיקת לכת.

דב חנין: אין זמן כי האילוצים הספציפיים של מפרץ אילת מונעים אפשרויות של טיפול ארוך וממושך, מחייבים טיפול מאוד-מאוד מיידי.

דב חנין: הדברים האלה מחייבים אותנו לפעולה, וקודם כול לפעולה מונעת.

דב חנין: אני חושב שהגיע הזמן לגבש למפרץ אילת תוכנית של פיתוח מקיים, תוכנית פיתוח שמסתכלת על כל האילוצים השונים שהמפרץ הזה צריך לספק – תיירות, תחבורה, סביבה, משאבים, נמל - איך אנחנו בונים תוכנית שמראש אנחנו יכולים להבטיח שתעמוד באילוצים המאוד רבים שיש על מקום כל-כך קטן וכל-כך רגיש.

דב חנין: תוכנית של פיתוח מקיים כזו, יכול להיות שצריכה לכלול גם הקמת מינהלת שתטפל במפרץ כולו מתוך מבט רחב ותוכל לקבל את כל הסמכויות בכל התחומים כדי באמת לפעול להגנתו של המפרץ הזה באופן מספק.

דב חנין: כשאנחנו מדברים על תקלות סביבתיות בים, הדרך הבטוחה להתמודד אתן היא קודם כול למנוע אותן, ולמנוע אותן זה אומר קודם כול להחליט איזה סוג של אוניות ואיזה סוג של דברים נכנסים לתוך המפרץ,1 ופה צריכה להתקבל החלטה כוללת.

דב חנין: אני חושב שכל העלאה של נפח פעילות הנפט במפרץ אילת היא בעייתית.

דב חנין: מבחינה זאת, זה טוב שבגלל כל מיני אילוצים, כמות פעילות הנפט שכיום קיימת בנמל אילת היא לא גדולה.

דב חנין: גם הכמות הזאת יכולה אגב לגרום לתקלות, אבל אני חושב שבראייה כוללת לא נכון לפתח את מפרץ אילת כאזור של משאבי נפט גדולים.

דב חנין: זו תהיה טעות.

דב חנין: זו תהיה טעות שגם אם יש לה הנמקות כאלה או אחרות – ואני שמעתי על ההנמקות הביטחוניות נוכח הקשיים שקיימים באשקלון – אבל הפתרון לא יכול להיות באילת, הפתרון צריך להיות במקומות אחרים.

דב חנין: גם אם יש סיכונים באשקלון, צריך לחשוב על פתרונות ועל אלטרנטיבות שלא אילת היא המרכז שלהם.

דב חנין: אנחנו מדברים על מסוף שנמצא באזור רגיש ביותר מבחינה סביבתית, סמוך מאוד לשונית האלמוגים.

דב חנין: תקלת נפט בסמיכות למסוף עלולה להיות הרסנית לגבי המשאב הסביבתי הבולט והחשוב ביותר של מפרץ אילת, והאפשרויות של שיקום הן כמובן מאוד-מאוד מוגבלות ומאוד בעייתיות.

דב חנין: אנחנו קוראים למשרדי הממשלה, וקודם כול למשרד התחבורה, לפעול להעלאת הסטנדרט של האוניות שמגיעות לנמל אילת באופן רוחבי.

דב חנין: מה שנעשה – ואנחנו  מברכים על הסטנדרט המחמיר יותר שאתם הנהגתם במפרץ אילת עוד לפני שנים, בשיתוף פעולה עם קצא"א – מה שקורה בתחום הזה צריך לחול לגבי אוניות בכלל.

דב חנין: זה צריך לחול לגבי אוניות מכל סוג שהוא שמגיעות למפרץ אילת, זה צריך לחול בפרט לגבי אוניות פוספטים.

דב חנין: שמעתי בדאגה את הנתונים שהוצגו בפנינו על סוגי אוניות הפוספטים שמגיעים לנמל, אני מציע למשרד התחבורה לבחון את העניין הזה, לדבר עם חברות הפוספטים.

דב חנין: פוספטים הוא תחום מאוד-מאוד רווחי היום בעולם, מייצר רווחי-עתק לחברות שמייצאות פוספטים, ואין שום סיבה שחלק מסוים לפחות מהרווחים האלה לא יוקדש להעלאת הסטנדרט של ספינות הפוספטים.

דב חנין: אני מבקש, אדוני, שאתם תודיעו לנו בתוך מסגרת זמן שעכשיו נחליט עליה – אם אתם צריכים שלושה חודשים, ניתן לכם שלושה חודשים – אבל תוך שלושה חודשים  – אם תרצו עוד זמן קצר, אני אתן לכם – אנחנו נרצה לקבל התייחסות מפורטת לנושא הסטנדרטים של האוניות שנכנסות למפרץ אילת בכלל, ונושא הפוספטים בפרט.

דב חנין: נושא מי נטל – אנחנו חושבים שהנוהל שקיים לגבי מכליות צריך לחול לגבי אוניות בכלל, לא צריך להחליף מי נטל במפרץ אילת.

דב חנין: המחקר של פרופ' גליל על מינים פולשים הוא מבחינתנו בסיס לדיון, ולכן שיפרקו את מי הנטל מחוץ לחופי המפרץ.

דב חנין: אנחנו קוראים למשרד החוץ להתחיל מהלך מול ירדן ומצרים – אני מבין שערב הסעודית, גם אין לנו קשרים אתם וגם הפעילות התחבורתית שלהם במפרץ אילת מצומצמת יותר – מול ירדן ומול מצרים בכל הנוגע לכלי שיט במפרץ.

דב חנין: האינטרסים פה הם משותפים – גם ירדן מנסה לפתח תיירות, מצרים פיתחה תיירות בקנה-מידה מעורר קנאה ליד חופי סיני.

דב חנין: זה לא שאנחנו מבקשים ממישהו טובה, אנחנו מבקשים סטנדרטים שיגנו גם על האינטרסים שלנו וגם על האינטרסים שלהם.

דב חנין: נושא המעבורות מנואיבה לעקבה הוא נושא שמחייב בדיקה ובירור, ואם יש שם מה לטפל, צריך לטפל.

דב חנין: הנושא של המכלית העתיקה בחופי עקבה הוא נושא שמחייב טיפול – לדעתי, בדרג הגבוה ביותר של משרד החוץ.

דב חנין: גם מכם אנחנו נבקש בתוך שלושה חודשים לעדכן אותנו בוועדה מה נעשה בתחום הזה, איזה פניות נעשו ומה האפשרויות לטיפול ולהתמודדות.

דב חנין: אנחנו שמענו בדאגה רבה על כך שהחלטת הממשלה בנושא התלמ"ת בעצם עדיין לא מיושמת.

דב חנין: ככל ובמידה שנדרשים שינויי חקיקה, מר עמיר, אני אומר לך בשם הוועדה שאנחנו נשמח לקדם אותם.

דב חנין: אם ישנם דברים שאתם מעריכים שכדאי לקדם אותם בחקיקה – אנא תעדכנו אותנו.

דב חנין: אני מבקש ממך בתוך החודש הקרוב להודיע לוועדה איזה אלמנטים נדרשים בחקיקה – לפחות ברמה הרעיונית, לא ברמה של ניסוח טקסט של החוק – ברמה הרעיונית, איזה נושאים אתם חושבים שצריך לקדם בחקיקה כדי לשפר את ההתמודדות.

דב חנין: אנחנו נוציא מכתבים לשר להגנת הסביבה ולשר האוצר, אני מבין שגם לשר התחבורה – ככל שהוא גם כן צד נוגע בעניין – לגבי הצורך הדחוף של מימוש בפועל של הנחיות התלמ"ת, ואנחנו נבקש מהשרים לעדכן אותנו מה נעשה בפועל כדי לממש את ההחלטות שהתקבלו.

דב חנין: אמרנו בתחילת הסיכום שהדרך הכי טובה להתמודדות עם זיהומים היא למנוע אותם מלכתחילה, אבל ברור לנו לגמרי שאי-אפשר למנוע על-ידי מניעה מוחלטת של כניסת כל כלי שיט לתחומי המפרץ – זה לא נכון, זה גם לא יקרה – ולכן, צריך במקביל להבטיח שלכם באגף ים וחופים של המשרד להגנת הסביבה יש את המשאבים, את כוח-האדם הדרוש, את הציוד הדרוש כדי להתמודד עם זיהומים בכלל וכדי להתמודד עם זיהומים במפרץ אילת בפרט.

דב חנין: זה שיהיו לכם כלים טובים להתמודד עם זיהומים בים התיכון, זה עדיין לא נותן תשובה מספקת ומספיק מהירה למה שקורה גם במפרץ אילת.

דב חנין: הדברים האלה מחייבים פעולה מיידית.

דב חנין: אנחנו נקיים דיון מעקב בוועדה על נושא הזיהומים במפרץ אילת במהלך החודשים הקרובים.

דב חנין: אני מקווה שנקיים את הדיון הזה כבר במצב שבו גם התלמ"ת תהפוך מהחלטה למציאות, וגם נוכל להראות התקדמות בכל המישורים השונים של ההתמודדות עם הזיהומים מסביב למפרץ אילת.

דב חנין: אם יש למישהו מהנוכחים פה הצעה לתוספת, אני אשמח לשמוע.

דב חנין: רני עמיר:     	רק לעדכן, אדוני היושב-ראש – הזכרת לי, ושכחתי לעדכן.

דב חנין: אנחנו נמצאים במהלך שיעגן בחקיקה את התלמ"ת.

דב חנין: המהלך הזה הוא מהלך ארוך, אנחנו בעיצומה של העבודה.

דב חנין: יש לנו כבר טיוטה ראשונה לקראת תזכיר חוק.

דב חנין: אם אין התנגדות בלשכה המשפטית שלנו אנחנו נשמח להעביר את זה כמובן אליך.

דב חנין: היו"ר דב חנין:     	אני אשמח לקבל את הטיוטה לפחות כדי לראות איפה נמצאות הבעיות וכדי לנהל את הדיאלוג בצורה יותר מושכלת.

דב חנין: אלי ורבורג:     	ברשותך, אני מבין שיש כוונה לבצע פנייה לירדן בנושא הבעיות בנמל עקבה, אבל אחת הבעיות שקורות ומתמשכות יום-יום בנמל עקבה זה טעינת הפוספטים בנמל עקבה.

דב חנין: בנמל עקבה יש טעינה רצופה של פוספטים, ללא מַטְעֵן מוגן, זאת אומרת שכל האבק – וניתן לראות בבירור ממפרץ אילת – כמויות גדולות מאוד של אבק מגיעות.

דב חנין: היו"ר דב חנין:     	פוספטים ירדנים.

דב חנין: אלי ורבורג:     	פוספטים ירדנים.

דב חנין: אגב, יש דאגה רבה גם בירדן בנושאים האלה ויש טענות קשות נגד האחראי על איכות הסביבה – גם על האונייה וגם על הפוספטים – וכדאי שנעלה את זה.

דב חנין: אם אנחנו מעלים את נושא האונייה, הפוספטים זה בהחלט נושא חשוב.

דב חנין: מר כהן רשם את דבריך והנושא, אני מקווה, יעלה ונוכל לקדם אותו.

דב חנין: אני מאוד מודה לכולכם, ונתראה בעתיד.

דב חנין: הישיבה נעולה.