ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 447, 2011-02-08 12:30

כרמל שאמה-הכהן: שלום לכולם, חברי כנסת ואורחים נכבדים, אני מתכבד לפתוח ישיבה רביעית היום של ועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: על סדר היום אנחנו מציינים את היום הלאומי לאינטרנט בטוח ודנים בהכנה לקריאה שנייה ושלישית בהצעת חוק של חבר הכנסת אלכס מילר, הצעת חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 47)(אתרים ותכנים פוגעניים באינטרנט) התשע"א-2011.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא חדש לאף אחד שאם פעם דאגו לנו כילדים מה קורה לנו כשאנחנו ברחוב, היום יש זירה נוספת וזה הרחוב הוירטואלי שבו הילדים שלנו משוטטים ואלה רחובות לא פחות מסוכנים.

אלכס מילר: הייתי אומר אפילו יותר כי ברחוב לפחות אתה רואה את הפנים של הבן אדם, כאן גם את זה אתה לא יכול לעשות.

כרמל שאמה-הכהן: לכן הצעת החוק של כבוד חבר הכנסת מילר ושותפיו, חברי הכנסת מוץ מטלון, דוד רותם, פניה קירשנבאום, אורלי לוי-אבקסיס ורוברט אילטוב מנסה לעשות סדר בסוגיה ולשים מסנן לתכנים שאנחנו לא רוצים שילדינו יחשפו אליהם.

כרמל שאמה-הכהן: דנו בחודש שעבר בהכנה לקריאה ראשונה, המליאה אישרה את הצעת החוק בקריאה ראשונה ב- 18 לינואר 2011, אני מקווה שבדיון זה נסיים את העבודה ונוכל לברך על המוגמר עוד החודש במליאה.

אלכס מילר: אדוני היושב ראש, אני רוצה להודות לך על כך שבצורה מהירה העלית את הצעת החוק גם לקריאה ראשונה וגם להכנה לקריאה שנייה ושלישית, לאחר שפניתי אליך.

אלכס מילר: חשוב מאד שנסיים עם הליך החקיקה כי כל יום שעובר מונע מהאזרחים לקבל כלים משמעותיים בכל מה שקשור בהגנה על ילדיהם.

אלכס מילר: חשוב לציין שמה שהחוק מציע זה כלי, כלי לכל הורה בהתמודדות עם התופעות שהוא רואה לנכון להתמודד אתם כאשר הוא רוצה להגן על הילדים שלו.

אלכס מילר: נחשפנו למחקרים רבים על כך שההורים לא כל כך מודעים איפה הילדים שלהם גולשים.

אלכס מילר: אנחנו מוסיפים בחוק את עניין המודעות, עניין הדיווח לכל לקוח, לא רק בהיבט של שליחת הודעה בעולם הוירטואלי אלא גם בעלום מודפס שאני מקווה שיגיע לאישור הוועדה בצורה מהירה אחרי שנחוקק את החוק וכך נוכל ליידע את כל ההורים על הסכנות והם יוכלו להחליט אם הם רוצים לתת את ההגנה בצורה כזו או אחרת, אבל לפחות ניתן את המידע ונאפשר להם לעשות את זה.

אלכס מילר: בנוסף לכך, פנו אלי בעניין הסלולר, אני כן חושב שאנחנו צריכים לתת התחשבות לכל העולם הטכנולוגי.

אלכס מילר: אני מניח שיתייחסו כאן לנושא הזה אבל כמובן שלא נוכל לחייב גוף לעשות דבר שאין לו כרגע מענה טכנולוגי שיכול לעשות את זה.

אלכס מילר: אם ישמעו שהנושא לא כמו שהוצג בפני אז כמובן שאין בעיה,א בל אם חברי הוועדה יסכימו לכך, צריך לחקור גם את העניין הזה בפיתוחים טכנולוגיים, אי אפשר לחייב גוף לעשות דבר שהוא לא קיים.

מי-טל גרייבר שורץ: אני מעדיפה לשמוע קודם את ההערות ולהתייחס מאוחר יותר.

כרמל שאמה-הכהן: את היחידה שביקשת להתייחס.

מי-טל גרייבר שורץ: אנחנו תומכים.

אתי בנדלר: אמר חבר הכנסת מילר שיש מי שטוען על בעיות טכנולוגיות ליישום החוק.

אלכס מילר: בעניין הסלולר, בעולם אינטרנט הביתי והרגיל, התוכנות קיימות .

יהל בן- נר: יהל בן-נר מפרטנר.

יהל בן- נר: הטענה היא שבעוד שבעולם הנייח עולם התוכנות מאד מפותח ויש גם ברמת הרשת וגם ברמת המכשיר, בעולם הנייד, ברמת המכשיר, הטכנולוגיה לא מאד מפותחת ואנחנו בפרנטנר לא ראינו כלי שנותן מענה לנושא.

יהל בן- נר: יש כלים ברמת הרשת, וזה בסדר, אבל ברמת המכשיר, כשבן אדם רוצה לבוא ולבחור לעצמו את רמת הסינון, אופי הסינון ואיזה תכנים יהיו או לא יהיו אז הטכנולוגיה לא מפותחת ואין סטנדרט גבוה בתחום.

יהל בן- נר: לכן אנחנו מבקשים שייקבע שככל שתתפתח טכנולוגיה בתחום, אנחנו נהיה מחויבים.

יהל בן- נר: בסך הכול אנחנו תומכים בהצעת החוק של חבר הכנסת אלכס מילר מברכים עליה ומתכוונים לעמוד בה במלואה, אבל ישנו קושי טכנולוגי שצריך לשים עליו את הדעת.

מי-טל גרייבר שורץ: דרך אגב, כתוב פה "בשים לב למקובל בתחום", יכול להיות שמבחינה פרשנית זה נכנס ממילא.

אתי בנדלר: זו כבר הערה פרטנית לסעיף.

ליאת גלזר: כשיש סינון ברמת הספק, האם אין אפשרות בסינון כזה שיהיה למנוי חופש בחירה להחליט למשל על רמת סינון?

יהל בן- נר: מבחינת הכלים, ברמת הספק זה הרבה יותר גמיש ויותר נתון לבחירה של המנוי ואילו ברמת הרשת אלו כלים מאד - - -

ליאת גלזר: התכוונתי לאבחנה בין תוכנה שמותקנת בציוד הקצה, בין אם ציוד הקצה הוא מחשב נייד או סמרטפון, לבין, אמרת שיש לכם היום כלים שהם ברמת הרשת.

ליאת גלזר: האם ברמת הרשת הכלים האלה לא מאפשרים למנוי למשל להגדיר רמות סינון.

יהל בן- נר: משמעותית פחות, יש להם אפקט טכנולוגי, הם מאטים את הגלישה, מעמיסים ולא נותנים חווית גלישה מאד טובה.

אלכס מילר: זה בסופו של דבר החלטה של הלקוח, אם הלקוח מחליט שהגלישה שלו תואט זה בסדר.

אלכס מילר: נאמר לי שחוץ מרימון, שזה מה שיש במערכת היום, לא קיים שום דבר.

אלכס מילר: אם קיימים פתרונות אנחנו בכלל במקום אחר.

אלכס מילר: אם חוץ מרימון, שאני לא מוכן בגלל חוק, לתת בלעדיות לגוף אחד שישתולל אחר כך עם המחירים שהוא גובה, אם יש פתרונות טכנולוגיים שמאפשרות לעשות דבר כזה, בלי שום קשר למה שקיים היום, זו כבר החלטה של הלקוח.

אלכס מילר: אם הילד שלי בן 9.5 ושואלים אותי אם אני רוצה להגביל לו את האינטרנט והגלישה שלו תהיה איטית בגלל זה, אני אקבל את זה.

אלכס מילר: זו כבר תהיה החלטה שלי.

אלכס מילר: זה לא עניין שאין דבר כזה במערכת, יש דבר כזה במערכת, אם יש רק חברה אחת היום שמסוגלת לעשות את זה, זה כבר עניין של מונופול שאנחנו צריכים לחשוב עד כמה אנחנו יכולים להיכנס לזה, אבל אם יש פיתוחים טכנולוגים וכתבנו "בשים לב למקובל בתחום" האם הנושא של תחרותיות בנושא מקובל בתחום?

ליאת גלזר: אין בעיה של תחרותיות, אינטרנט רימון הוא לא היחיד שמספק שירות ברמת רשת למנויים, יש עוד גופים שמספקים את זה, חבל שלא נמצא הנציג מחברת "פיורסייד".

ליאת גלזר: יש היום שני סוגים של סינון, אחד זה הסינון הרשתי שהוא במערכות של הספק ושבכמויות מאד גדולות של מנויים יש אתן קשיים ועמדנו עלים בהצעת חוק אחרת שנדונה בכנסת הקודמת בוועדה הזו.

ליאת גלזר: יש טכנולוגיות כאלה, לא רק של אינטרנט רימון, שניתן ליישם אותם ברמת ספק, יש להם כנראה יותר מגבלות ופחות גישות מאשר תוכנה שמתקינים בציוד הקצה.

ליאת גלזר: בשוק נייח, תוכנות למחשב ביתי זה משהו יחסית יותר נפוץ ובשוק הנייד מסתבר שזה פחות נפוץ.

יהל בן- נר: יש הבדל בין סינון ברמת הרשת לבין סינון ברמת הספק.

יהל בן- נר: צריך להבין שברמת הרשת יש לזה מגבלות, קודם כל במספר האנשים שיכולים להיות מנויים על השירות הזה ויש לזה השפעה על הגלישה וגם זה הולך יד ביד עם עודף סינון או חוסר סינון.

יהל בן- נר: פתרון אחר, ברמת המכשיר או ברמת הספק, למנוי יש שליטה הרבה יותר טובה, הוא יכול לדרג את מה שהוא רוצה לראות, תוכן כזה כן ותוכן אחר לא, לכן מה שאמרנו, בסלולר, לפחות מהבדיקות שעשינו, ההתפתחות הטכנולוגית לגבי תוכנות במכשיר לבחירת הלקוח לא מתקדמות מספיק לעומת העולם הנייח.

יהל בן- נר: זו ההכרה שאנחנו מנסים להביא לפה.

אלכס מילר: יש הבדל בין לא מתפתחות מספיק, מה שיש היום, לבין אין בכלל, זו הטענה שפנו אלי ואמרו שחוץ מרימון, שזה גם משהו מוגבל ובעייתי, אין שום דבר.

אלכס מילר: אז נתחיל עם זה שקיים משהו.

אלכס מילר: את התשובה לעניין הזה אני רוצה לשמוע ממשרד התקשורת, עד כמה הדבר הזה ניתן לביצוע בעקבות החוק או שזה לא ניתן לביצוע בכלל.

אלכס מילר: שהמצב הזה לא יגיע לעולם שיש בו מישהו עם מונופול, נחנו ל רוצים ליצור מצב שנותנים למישהו אפשרות כניסה ללא מגבלות והוא יהיה היחיד.

אלכס מילר: אבל אם יש נוספים שיכולים לעשות את זה אין לי בעיה.

אלכס מילר: אני יודע שיש רצון של ספקים למנוע נזק לכלכה, אבל נחנו מדברים על הגנה על ילדים ואם יש פתרון טכנולוגי אז אין בעיה.

יהל בן- נר: אני מזכירה שהאמירה של המהנדס חיים גירון הייתה שאין כלים כאלו.

ליאת גלזר: זו לא בדיוק הייתה האמירה שלו, האמירה שלנו הייתה לגבי סינון מרכזי, סינון רשתי שבהיקפים גדולים הדבר הזה לא ישים בעת הנוכחית, אבל אני לא בטוחה שזו הסיטואציה שאנחנו נמצאים בה היום, שמדברים על בקשה וולונטארית של מנוי.

יהל בן- נר: מדברים על שירות חינם, עם צפי לכמות המשתתפים.

ליאת גלזר: אנחנו לא חושבים שאין אפשרות ליישם את זה טכנולוגית.

ליאת גלזר: היישום לגבי מפעילי רט"ן, שכנראה בעת הנוכחית מחויבת להם שהתוכנה תותקן ברשת שלהם ולא בציוד הקצה.

ליאת גלזר: זה סוג סינון שיש בצידו גם מגבלות, בין היתר המגבלה שאם הרבה אנשים משתמשים בו זה מאט את קצב הגלישה.

ליאת גלזר: כמו שאמרת, זה משהו וולונטארי שנתון לבחירת המנוי, אין רק ספק אחד, זו חומרה שמתקינים ברשת של המפעיל.

יהל בן- נר: אני רק רוצה לתקן שזה שחברה זו או אחרת אומרת שיש לה תוכנה זה עדיין לא אומר שתוכנה שלה באמת יציבה עומדת מסוגלת לתת שירות ונבדקה.

ליאת גלזר: יש פה קנה מידה של מה שמקובל בתחום, גם בבחינה של מה אתם תציעו בעקבות הצעת החוק הזו ללקוחות שלכם תיבחן ביחס למה שאפשרי בתחום.

יהל בן- נר: חסרה אמירה מקצועית שלכם שאומרת שהכלים האלה עובדים במערכת רדיו טלפון נייד.

יהל בן- נר: זה שמישהו כזה או אחר בא לפה ואומר שיש לו תוכנה זה עדיין לא אומר כלום, אני ממש לא מתייחסת לאדם הזה ספציפית.

דנה נויפלד: אם זה נכון מה שאת אומרת, אז זה לא מקובל בתחום, השאלה היא שאלה של סבירות, השאלה אם זה מקובל בתחום או לא היא שאלה עובדתית.

כרמל שאמה-הכהן: הרשות למשפט טכנולוגיה ומדע שמייצג אותה עורך דין עמית אשכנזי בבקשה.

עמית אשכנזי: הצטרפנו לדיון בשלב מאוחר, ההצעה הזו חשובה גם בתחומי האחריות שלנו, אנחנו מתעסקים בטכנולוגיה ומופקדים על קיום חוק הגנת הפרטיות ואחת האוכלוסיות הכי משמעותיות שאנחנו מנסים לבנות סביבה כלים מגנים היא אוכלוסיית הילדים.

אתי בנדלר: לכן, בכל מועד שהצטרפתם, ברוכים תהיו.

עמית אשכנזי: תודה.

עמית אשכנזי: אני אגיש שני דברים, אחד יותר כללי ואחד קונקרטי, בעניינים של סלולר וילדים.

עמית אשכנזי: באופן כללי, הנושא של הגנה על קטינים אינטרנט הוא נושא שמעסיק הרבה מדינות.

עמית אשכנזי: הרשות שלנו והגברת גלזר מייצגים את ישראל בוועדת משנה של ה-  OECD שעוסקת מידע ותקשורת והוועדה הזו פרסמה לאחרונה מחקר ארוך וגדול כמקובל שסוקר את כל השיטות שיש להגנה על קטינים באינטרנט מכל הכיוונים.

עמית אשכנזי: ההערה הראשונה שלי בהקשר החוק הזה היא שאנחנו מדברים על קטינים אבל בעצם לא ראיתי שזה בא לידי ביטוי בנוסח החוק.

עמית אשכנזי: נוסח החוק מדבר על הגנה מפני תכנים פוגעניים, שחלק מהתכנים הפוגעניים האלה רלוונטיים גם למבוגרים.

אלכס מילר: המודעות היא לכל לקוח וכל לקוח יכול לבקש מהספק את תוכנת הסינון לא תשלום.

אלכס מילר: אנחנו לא מבדילים.

עמית אשכנזי: אז זה אומר שיש בעצם שתי תכליות, אחת היא לתת מידע לאנשים על התופעות שיש ודבר שני לתת להם כלי ברירת מחדל שבו מקבלים מידע על הסינון.

עמית אשכנזי: הדבר השני שקשור בזה, שמבחינת סיכונים, אנחנו כרגע עוסקים בתוכן שאנחנו חווים בחושים, תוכן שאני רואה אותו.

עמית אשכנזי: צריך לזכור ותהיה לנו הערה להמשך, שחלק משמעותי מהסיכונים שקשורים באינטרנט אנחנו לא רואים בכלל בעיניים.

עמית אשכנזי: זאת אומרת אני יכול לגלוש באתר תמים אבל משהו קורה ברקע.

עמית אשכנזי: כשאנחנו מתמקדים בתכנים כדאי לזכור את זה, שמי שמתחבר לאינטרנט, אם יש לו בעיית הבנה מה זה אינטרנט, כדאי להסביר לו גם את זה באותה הזדמנות.

אלכס מילר: אתה לא יכול לעשות דבר שלא קיים.

אלכס מילר: יש תוכנות סינון שעובדות לפי דבר שמוגדר שם, אנחנו לא ישובים כאן ומפתחים עוד נקודה ועוד נקודה.

עמית אשכנזי: אני לא מדבר על שום דבר שאינו מפותח, תוכנת הסינון זו דוגמה אחת להרבה מאד כלים של אבטחה והגנה שקיימים היום.

עמית אשכנזי: אני לא מניח שזה חוק תוכנות הסינון, זה חוק שנועד להן מפני תכנים, היום קוראים לזה תוכנת סינון מחר יקראו לזה משהו אחר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מתי זה מגיע?

עמית אשכנזי: קוראים לזה אנטי וירוס.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מתי אנחנו מגיעים לשלב הזה?

עמית אשכנזי: אני אגיד בקיצור, אנחנו תמיד מדברים על זה שאנחנו גולשים באינטרנט אבל בעצם זה לא נכון, מה שקורה הוא שהאינטרנט גולשת אלינו.

עמית אשכנזי: כשאנחנו מתחברים לאינטרנט המחשב שלנו מתחיל לדבר עם מחשבים שברשת האינטרנט ותכנים הולכים ובאים.

עמית אשכנזי: הדגש הוא על הולכים ובאים.

עמית אשכנזי: כשאני רואה טלוויזיה, אני יושב על הכורסה ורואה את המשדר בטלוויזיה.

עמית אשכנזי: כשאני מחובר לאינטרנט עם המחשב שלי ורואה על מסך שלי, על המחשב את מה שאני רואה, זה נראה לי כאילו אני בטלוויזיה, אבל בעצם ברקע המחשב שלי, וכל מה שיש עליו, גם מדבר עם האינטרנט.

עמית אשכנזי: זה אזור שצריך לתת עליו את הדעת.

עמית אשכנזי: אני מציין את זה לסדר כי כבני אדם אנחנו מסתכלים על מה שאנחנו מרגישים בחושים אבל יש משהו בטכנולוגיה שהוא שונה מהותית.

ליאת גלזר: חבר הכנסת מילר, דברנו כזכור בהצעת החוק הזו שיש גם את העניין של הסכנות הנוספות.

ליאת גלזר: מעבר לתכנים, לאתרים התקניים שעמית ציין שאנחנו מרגישים בחושים, יש עוד כל מיני סוגים של סכנות.

ליאת גלזר: דברנו בזמנו על צ'אטים ברשתות החברתיות, אבל גם מה שעמית מציין, כמו סוסים טרויאנים ודברים כאלה, זה גם יכול להיות במסגרת הסכנות הנוספות שתהיה לגביהם חובת ידוע.

אלכס מילר: את זה אתם עושים כשאתם מגיעים לכאן.

עמית אשכנזי: בסוף אני רוצה להגיע לטלפונים הסלולאריים שדברנו עליהם, כשאנחנו מדברים על הבעיה בטיפול, כשילד גולש באינטרנט, יש על זה מחקרים, בדרך כלל הוא גולש לבד, לא מסתכלים מה קורה שם וככה מתחילות כל הבעיות.

עמית אשכנזי: כשאנחנו מדברים על טלפון סלולארי אנחנו לוקחים את הבעיה הזו ומכפילים אותה בחזקה.

עמית אשכנזי: אתם יכולים לחשוב על סיטואציה שאתם רואים קבוצת ילדים עם טלפון סלולארי חכם ועכשיו הם כבר עושים דברים ביחד.

עמית אשכנזי: האתגרים הכי משמעותיים להגנה על קטינים נמצאים באזור של הטלפון הסלולארי.

עמית אשכנזי: אנחנו הסתכלנו על זה מזווית של פרטיות ודברנו עם מפעילים סלולאריים מהעולם, חברת וודאפון, בפעילויות שעשו אצלנו אגב הטיפול בנושא פרטיות.

עמית אשכנזי: אנחנו לא בטוחים שמה שמציגה פה פרטנר זה מה שספק סלולארי אחראי מציג באירופה היום.

עמית אשכנזי: להפך, אנחנו מכירים סיטואציה הפוכה שספקים סלולאריים באים להורים, כי הלוא מי משלם על הטלפון, ההורה ואומרים לו הטלפון הזה מיועד לקטין, אנחנו מציעים לך שירותים כאלה ואחרים.

עמית אשכנזי: אני מדבר ספציפי על חברת וודאפון, אתם יכולים לבדוק את מה שאני אומר, זה מידע גלוי שלהם.

עמית אשכנזי: אני רק יכול להתפלא, ואני מתנצל על המילה "מתפלא" שלא מתאימה לעובד ציבור, שביום האינטרנט הבטוח, בדיון על הצעת החוק הזו, מה שיש לחברת סלולר להגיד זה שהיא לא מסוגלת לתת את זה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מסכימה אתך.

יהל בן- נר: אם השתמע מדברי שאנחנו לא מסוגלים לספק את זה, אז זה לא נכון.

יהל בן- נר: הסברתי בצורה ברורה שאנחנו יכולים לתת פתרון ברמת הרשת, אנחנו לא מכירים כלים עובדים, שלא פוגעים במנוי ברמת הקליינט.

יהל בן- נר: זה כל מה שאמרתי, לא אמרתי שאנחנו לא מסוגלים לתת.

יהל בן- נר: אנחנו מאד מודעים לסכנות של האינטרנט ואמרתי גם שאנחנו תומכים בהצעת החוק.

יהל בן- נר: פשוט רציתי לחדד את הנקודה הפשוטה של בעיה טכנולוגית ברמת הקליינט לעומת הכלים שיש היום ברמת הרשת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לכם מספיק כסף לפתח.

אלכס מילר: זה לא עניין של כסף, זו החלטה של הלקוח.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כסף לפתח דברים כאלה, להחזיק אנשים שיפתחו לכם תוכנות כאלה.

יהל בן- נר: אנחנו לא מפתחים תוכנות כאלה.

אלכס מילר: זה לא הויכוח, כיום יש פתרון שהם יכולים להציע ללקוח ויכולים גם להתריע בפניו שיכול להיות שזה יעבוד יותר לאט אבל הלקוח יחליט.

אלכס מילר: ברגע שיש פתרון אנחנו בעולם אחר.

אלכס מילר: לפי מה שאני הבנתי, אין פתרון.

כרמל שאמה-הכהן: נתמקד בדיון על זה כשנגיע לסעיף הזה.

אלכס מילר: נראה ליש זזה הסעיף הבעייתי היחיד שהיה.

אלקנה אפרתי: "חוק התקשורת (בזק ושידורים)(תיקון מס' 27) (אתרים ותכנים פוגעניים באינטרנט) התשע"א – 2011.

אלקנה אפרתי: הוספת סעיף 4ט.

אלקנה אפרתי: בחוק התקשורת (בזק ושידורים) התשמ"ב – 1982.

אלקנה אפרתי: אחרי סעיף 4ח יבוא: אתרים ותכנים פוגעניים באינטרנט.

אלקנה אפרתי: 4ט.

אלקנה אפרתי: (א) בסעיף זה –  	" אתר פוגעני" – אתר באינטרנט שעיקרו תוכן פוגעני.

אלקנה אפרתי: "תוכן פוגעני" – כל אחד מאלה: הצגת חומר תועבה כמשמעותו בחוק העונשין ובכלל זה –  הצגת יחסי מין שיש בהם אלימות התעללות ביזוי השפלה או ניצול.

אלקנה אפרתי: הצגת יחסי מין עם קטין או עם אדם הנחזה לקטין.

אלקנה אפרתי: הצגת אדם או איבר מאבריו כחפץ זמין לשימוש מיני.

אלקנה אפרתי: והכול כשאין בתוכן המוצג ערך אמנותי מדעי, חדשותי חינוכי או הסברתי המצדיק בנסיבות העניין את הצגתו.

אלקנה אפרתי: הצגה גזענית או לאומנית.

אלקנה אפרתי: הימורים.

אלקנה אפרתי: משחקים הכוללים מעשי אלימות.

אלקנה אפרתי: "ספק גישה לאינטרנט" – מי שקיבל רישיון לפי חוק זה או מי שפועל מכוח היתר כללי לפיו הנותן שירות גישה לאינטרנט, לרבות בעל רישיון כללי למתן שירותי רדיו טלפון נייד הנותן שירות כאמור באמצעות ציוד קצה נייד".

ליאת גלזר: בעקבות הרחבת התחרות יש גם מפעילי MVNO אני חושבת שראוי, אם כבר הרט"ן בפנים, להכניס גם את מפעילי ה- MVNO.

ליאת גלזר: מבחינת ההגדרה יש להם שם מיוחד, קוראים להם "בעל רישיון למתן שירותי רדיו טלפון נייד ברשת אחרת".

כרמל שאמה-הכהן: אז נוסיף לנוסח את המפעילים הוירטואליים.

אתי בנדלר: זה שלא הצלחתי להוציא את ה"רדיו טלפון" מההגדרות בחוק והיום זה מאוחר מידי, זה פשוט נורא בעיני.

כרמל שאמה-הכהן: הערות נוספות?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לי שאלה, כתוב ב- (א) הצגת יחסי מין שיש בהם אלימות התעללות ביזוי השפלה או ניצול ואחר כך כתוב הצגת יחסי מין עם קטין.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זאת אומרת, הצגת יחסי מין סתם, שהם לא ביזוי ולא קטין זה בסדר?

אתי בנדלר: כן, מה שרוצים למנוע זה לא כל מה שבעיני מאן דהוא אינו מוסרי או ראוי, אנחנו לא נכנסים לקביעות לפי רגישות מיוחדת של קבוצות אוכלוסיה אלה או אחרות.

אתי בנדלר: אלה הדברים שהמחוקק ראה אותם,  גם בהקשר של חוק העונשין וגם בהקשר של חוק התקשורת בעבר משום מעשי תועבה ופורנוגרפיה קשה.

אתי בנדלר: (חבר הכנסת חמד עמאר מחליף את היו"ר כרמל שאמה)

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: את אומרת פורנוגרפיה קשה.

אתי בנדלר: זה יכול להיות משהו ארוטי, יש הרבה סרטים שיש בהם חלקים ארוטיים, לפי מה שאת מציעה, גם כל סרט שיהיה בו יחסי מין יהיה אסור.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז אולי ההבחנה שדיבר עליה עו"ד אשכנזי בעצם כן נכונה על הקטין ועל לא קטין.

אתי בנדלר: האבחנות האלה קיימות כבר בעולם של דיני עונשין, הן קיימות בעולם שמסווגות מתי שידורים אסורים - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מדברת עכשיו על קטין, אם אני כאמא רוצה לחסום את האינטרנט לילדים שלי, זה אומר שסקס רגיל הוא יכול לראות אבל אם זה ביזארי הוא לא יכול לראות.

אלכס מילר: החסימה היא מתוכנה, פה מדובר על עלון שיגיע ללקוח.

אלכס מילר: אנחנו מדברים על משהו יותר רחב.

אלכס מילר: מה שחוסם זו התוכנה ואת בוחרת מה לחסום.

אלכס מילר: יש לך הרבה אפשרויות ואת שמה וי על מה שאת בוחרת.

אלכס מילר: אם זה סלולר את מגדירה מה יהיה חסום, את הלקוחה.

אלכס מילר: כרגע אנחנו מדברים באופן כללי איזו מידה צריך לקבל לקוח בשביל שתהיה  מודעות.

אתי בנדלר: את יכולה להזמין גם טלפון כשר לילדים.

דנה נויפלד: מה שנקבע בהגדרה כאן זה  רף מינימום.

דנה נויפלד: את מדברת על אקסטרה, מעל הרף שהצעת החוק הזו מדברת עליה.

דנה נויפלד: הרף פה הוא יותר נמוך ממה שאת מדברת, זה לא אומר שהתוכנה לא תוכל לסנן יותר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: השאלה אם בחוברת הזו יהיה כתוב גם את ה"ארוטיקה היפה" או "סקס רגיל".

אלכס מילר: אם יהיה כתוב שיש סכנה שהוא יראה יחסי מין עם קטין ולא יהיה כתוב ארוטיקה קלה, זה מה שיפיע על ההחלטה שלך אם לקחת את תוכנת הסינון או לא?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כן, כי אם תהיה לי ארוטיקה קלה או סקס רגיל תהיה לי בעיה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם לא יהיה כתוב שאני יכולה לחסום גם את זה, אני בבעיה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שצריך להכניס לקטינים גם סקס רגיל.

אתי בנדלר: יש כאן הוראות חוק שמחייבות את כל ספקי האינטרנט להודיע לך שתדעי שיש סכנות בגלישה באינטרנט, יש סכנות גם באתרים פוגעניים ובגורמים נוספים, זו חובה שמוטלת עליהם, להתריע בפניך כדי שתוכלי לעשות מעשה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מבינה, אני רק שואלת למה סקס רגיל זו לא חובה להתריע, אני מדברת רק על קטינים, אני עושה הבחנה בין קטינים לציבור רגיל, למה אני לא יכולה להוסיף בקטינים גם סכנה שיש סקס רגיל.

עמית אשכנזי: ההצעה הזו התגלגלה הרבה, אם אנחנו יוצאים בהנחה של הודעה והסכמה וההסכמה היא הסכמה של המנוי, זאת אומרת שמי שמחליט על זה, מי שיושב על השלטר של הסינון בסוף, נראה לי שאין ויכוח.

עמית אשכנזי: זה לא השר וזה לא הוועדה, זה המנוי הסופי שמשלם על המנוי לאינטרנט.

עמית אשכנזי: זה עיקרון מאד חשוב גם מבחינתנו, של השליטה.

עמית אשכנזי: אז אנחנו מבחינים פה בין שני עולמות יש עולם של התכנים שחוקית הם לא חוקיים, אי אפשר לשדר אותם בטלוויזיה והם מופיעים במקומות אחרים.

עמית אשכנזי: ויש עוד עולם, שהוא עולם שההורה רוצה לשלוט במה שלדעתו מסכן את הילדים שלו.

עמית אשכנזי: השאלה אם כבר עושים את כל החוק הזה לא כדאי לומר משהו על זה, כדי שלא יבוא מחר בבוקר ספק שירותי אינטרנט ויגיד סליחה רבותיי, מה שכתוב בחוק זה גם מינימום אבל זה גם מקסימום, אני לא מחויב לתת שום שירות סינון יותר גבוה מזה.

אתי בנדלר: מכוח מה הוא יכול לומר את זה.

עמית אשכנזי: הוא יגיד ששירות הסינון מגביל.

עמית אשכנזי: הוא מחויב מבחינת שירות סינון - - -

אתי בנדלר: הוא מחויב לגבי דברים שהמחוקק רואה כתכנים פוגעניים לגבי כל עם ישראל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל זה תלוי בגיל.

עמית אשכנזי: השאלה היא האם זה עניין למחוקק.

עמית אשכנזי: בסופו של דבר מי ששולט בתכנים שמגיעים אליו הביתה בדרך כלל זה מי שיושב על התוכן.

אלכס מילר: זו אופציה, אתה מנסה לקחת משהו קיים כדבר כללי ולפרט את זה שגם במערכת שלך, בכל תוכנת סינון, זה לא מפורט כל כך.

עמית אשכנזי: אני לא רוצה לפרט.

עמית אשכנזי: להפך, לא לפרט, אני רוצה להשאיר את זה לבחירתו של ההורה של הקטין.

אלכס מילר: יש מנגנוני סינון, יש את הכי קל עד הכי קשה, שאתה מחליט, אין יותר מידי פירוט.

אלכס מילר: אני לא חושב שאנחנו צריכים לפרט עכשיו כל דבר.

עמית אשכנזי: אני בעד, אני מציע וזה כפוף לעמיתותיי ממשרד המשפטים והתקשורת, הייתי מציע למחוק בכלל את ההגדרה ולהגיד תוכן פוגעני לקטין, ותוכן פוגעני לקטין זה לפי הדרישה של המנוי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נכון, הולכים עם זה כבר עד הסוף, זה יופי של חוק.

עמית אשכנזי: תוכן פוגעני לקטין מגדר לנו את התוכן הזה לאזורים מסוימים.

אלכס מילר: אנחנו לא מכינים פה ספר שיגיע ללקוח שישב שעה וחצי ויתחיל לדפדף, צריך ללכת על הדברים הגדולים, הכלליים ואם יש משהו שפוגע, זה משהו שפוגע.

אלכס מילר: תאמין לי שמה שירתיע אותו יותר זה יחסי מין עם קטינים מאשר תוכן ארוטי שתפרט שם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מקבלת את מה שאתה אומר.

אלכס מילר: אז אל תקבלי, תצביעי נגד.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה אתה כועס?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש לך חוק טוב, אם כבר הגעת לקריאה שנייה שלישית, לך אתו עד הסוף.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה שקורה עם הציבור הכללי פחות מדאיג אותי, אותי מדאיג בנושא האינטרנט, מה קורה עם הילדים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בעיני, להגיד שזה שהוא עושה סקס עם חיה זה לא בסדר אבל סקס רגיל זה בסדר.

אלכס מילר: מי אומר את זה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה לא אומר לא.

אתי בנדלר: יש לך סקס בלי סוף בטלוויזיה, את לא יכולה לברוח מזה.

אנסטסיה מיכאלי: אי אפשר להשוות בכלל.

אנסטסיה מיכאלי: אני מבינה שה"אח הגדול" היא בדיוק ברמה הזו אבל עדיין יש גבול, אנחנו לא רואים פורנוגרפיה בטלוויזיה, צריכה להיות הגדרה.

אלכס מילר: ההגדרה ההיא בידי הלקוח.

אלכס מילר: הוא מגדיר מה כן ומה לא.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יכול לבוא ילד להורים שלו ולהגיד להם על פי חוק אסור לי לראות יחסי מין שיש בהם אלימות - -

אלכס מילר: זה לא שאסור לו לראות על פי חוק, בחוק כתוב מה זה "פוגעני", מבחינת המודעות של האנשים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה הבעיה להוסיף את מה שאמר עו"ד אשכנזי?

אתי בנדלר: אם אני מבינה נכון עו"ד אשכנזי  מציע למחוק את כל ההצעה שמוצעת כאן ולכתוב משהו מאד כללי.

עמית אשכנזי: אני מציע לכתוב משהו שייתן לזה את הכיוון.

עמית אשכנזי: "תוכן פוגעני – תוכן שיש בו כדי לפגוע בקטין בהתאם לשיקול דעת ההורה או המנוי", איך שננסח את זה.

עמית אשכנזי: המנוי זה מה שמופיע בסוף ובכלל זה הדברים האלה, שהם לא בויכוח בכלל.

עמית אשכנזי: השר יקבע את אותם תכנים שצריך להודיע לגביהם.

אתי בנדלר: ההגדרות משמשות בסופו של דבר לצורך החובות, לצורך קביעת הנורמות.

אתי בנדלר: אני קופצת קדימה לסעיף קטן (ד) שעדיין לא הגענו אליו (ד) "ספק גישה לאינטרנט יספק למנוי שביקש זאת שירות יעיל לסינון של אתרים פוגעניים ותכנים פוגעניים באינטרנט".

אתי בנדלר: זאת אומרת מטילים עליו כאן חובה  לספק את אותן תוכנות סינון כשאם אנחנו משאירים את זה כדבר בלתי מוגדר, דהיינו, מה שהאדם עצמו רואה כדבר פוגעני, אני אפילו לא יודעת - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אב הוא לא אומר לא  - - -

אתי בנדלר: לא נתת לי שום הגדרת תכנית למעשה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הוא אומר פה תשאירי את כל מה שיש ותוסיפי את האתרים שיכולים לפגוע בילדים ולפרט את כל מה שאמרתם, לא אומרים להוריד את זה.

אתי בנדלר: הוא אומר כל מה שלדעת מנוי עלול לפגוע בקטין ובכלל זה כל מה שכתוב כאן.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז מה הבעיה?

אתי בנדלר: כל מה שעלול לפגוע - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ההורה צריך להחליט מה יכול לפגוע.

אתי בנדלר: אבל אני לא יודעת אם אחר כך אני יכולה לחייב את ספק שירותי האינטרנט לספק תוכנות סינון יעילות לגבי מה שכל מה שהורה כלשהו רואה כדבר מזיק לילדיו.

אתי בנדלר: יש כאלה שיראו כדבר מזיק לילדיהם את תורת האבולוציה של דרווין.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מסכימה, אני מדברת על להוסיף סקס עד גיל מסוים.

אלכס מילר: אני מאד מכבד את חברת הכנסת יוליה שמאלוב-ברקוביץ אבל כנראה שאין לנו קונצנזוס, אני מציע שנתקדם ואם תהיה הסתייגות של חברת הכנסת שמאלוב-ברקוביץ לסעיף מסוים, היא תגיד אותה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: במליאה, אל תעשה לי טובות.

אלכס מילר: זו לא רק האמת שלך, אנחנו בפרלמנט ואפשר להצביע.

אלכס מילר: את מציעה להוסיף דבר ואני מציע להעלות את זה להצבעה.

אנסטסיה מיכאלי: קודם כל אני רוצה לברך את הוועדה הזו שממשיכה לדון בנושא הזה שהוא מאד חשוב לילדים ולדורות הבאים.

אנסטסיה מיכאלי: זה נושא לא חדש אבל החקיקה צריכה להיות הגבול שלנו לכל הנושאים האלה.

אנסטסיה מיכאלי: ההצעה של חברת הכנסת  שמאלוב-ברקוביץ  קיימת כאן לדעתי פשוט שכחנו להוסיף פסיק קטן בסעיף (א).

אנסטסיה מיכאלי: בסעיף (א)(1) (א) הצגת יחסי מין , "פסיק" , שיש בהם אלימות התעללות וכו'.

אנסטסיה מיכאלי: כל אחד יבין מה זה יחסי מין.

ליאת גלזר: ההערה של חברת הכנסת שמאלוב-ברקוביץ היא הערה נכונה.

ליאת גלזר: כרגע ההגדרה בסעיף (א) מדברת  על חומר תועבה.

ליאת גלזר: חומר תועבה הוא חומר בלתי חוקי לפי חוק העונשין.

ליאת גלזר: אני מציעה שלא ניגע בהגדרה של מה שאחר כך יכול להתפרש כמשהו בלתי חוקי.

ליאת גלזר: חברת הכנסת שמאלוב-ברקוביץ אומרת שיש דברים שאולי חוקיים, כמו פורנוגרפיה וכמו יחסי מין  רגילים וגם לגביהם היא חושבת שנכון יהיה להגדיר אותם כתוכן פוגעני.

ליאת גלזר: אם הוועדה מסכימה לזה צריך להוסיף.

אנסטסיה מיכאלי: צריך להוסיף פסיק או עוד כמה מילים להגדרה.

דנה נויפלד: הפסיק לא יעזור.

דנה נויפלד: השאלה מהו חומר פוגעני היא שאלה ערכית והשאלה מה רוצים שאותו רף מינימאלי יהיה זו גם שאלה ערכית.

דנה נויפלד: אם רוצים להוסיף את מה שאת מבקשת צריך לעשות את זה שלא על הדרך כמו שהציעה חברת הכנסת מיכאלי ולפתוח סעיף נוסף ולומר לפי ההצעה שלך "יחסי מין" או כל דבר אחר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מבינה מה הבעיה להוסיף את זה?

אנסטסיה מיכאלי: צריך להוסיף הגדרה מה זה יחסי מין...

ליאת גלזר: להגיד שיחסי מין שהם חוקיים, להבדיל מיחסי מין שאינם חוקיים לפי הגדרת תועבה בחוק העונשין, ייכללו בהגדרת תוכן פוגעני.

עמית אשכנזי: להוסיף משהו אחר שנועד להסיר את החשש שעלה פה ואולי חידדתי אותו יתר על המידה, שאחרי (ד) יבוא סעיף שיגיד שאין באמור כדי  למנוע מספק שירותי אינטרנט להציע למנוי שירותי סינון נוספים שמטרתם הגנה על קטין.

אתי בנדלר: זו הצעה מצוינת.

ליאת גלזר: יש אנשים שיותר מבינים ממני, אבל ברמה הפרקטית אני חושבת שלא תהיה בעיה.

ליאת גלזר: תוכנות הסינון שמסננות ערך של מין לא בודקות אם זה הצגת יחסי מין עם קטין או אם אדם הנחזה לקטין או אם יש בהם אלימות או לא.

ליאת גלזר: התוכנות די מתוחכמות אבל הם לא כאלה מתוחכמות.

ליאת גלזר: אני לא בטוחה שברמה הפרקטית תוכנת סינון שהיו מציעים בעקבות החוק לא הייתה מסננת יחסי מין רגילים.

אלכס מילר: בדיוק על זה אני מדבר.

אלכס מילר: יש פה אי הבנה על מה שאנחנו מדברים כרגע ומה שקורה בפועל.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה אתה חושב שזו אי הבנה, אולי זו אי הסכמה?

אלכס מילר: על מה את מדברת כרגע?

אלכס מילר: ראית פעם תוכנת סינון עובדת?

אנסטסיה מיכאלי: ראינו.

אלכס מילר: ומה ההבדל בין מה שאתם מדברים למה שקורה בפועל?

אלכס מילר: אם את רוצה למנוע אתרים שמדברים ומראים סקס - - -

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אתה מציע שילדים יראו סקס?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מבינה מה הבעיה להוסיף את מה שאומר עו"ד אשכנזי ולהגן על הקטין מעבר לדברים הפוגעניים שיש פה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה זה עושה לך בחוק?

אלכס מילר: זה לא עושה לי כלום כי אני חושב שאת לא מבינה על מה את מדברת כרגע כשאת מנסה להגדיר משהו שכבר קיים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז למה אתה עושה חוק אם זה כבר קיים?

עמית אשכנזי: אני אסביר מאיפה מתחילה הבעיה שלנו, למה אנחנו נכנסים לדיון הזה שוב.

עמית אשכנזי: כל הנושא של סינון תכנים באינטרנט אנחנו מאד נזהרים ממנו משיקולים מאד חשובים כמו הדוגמה שנתנה הגברת בנדלר, של תורת האבולוציה שיש כאלה שלא רוצים לראות את זה באינטרנט.

עמית אשכנזי: כל עוד הבחירה היא אצל המנוי, המנוי יעשה מה שהוא רוצה, זה המחשב שלו.

עמית אשכנזי: אני רציתי לוודא שבהזדמנות החגיגית הזו שהמחוקק נכנס לחוק התקשורת בזק ושידורים ומסדיר את הנושא של סינון תכנים, הוא לא קובע גם רף מקסימום לסינון תכנים אם המנוי רוצה בזה.

עמית אשכנזי: לכן הצעתי, כדי להסיר ספק, לכתוב עוד סעיף קטן שאומר שאין בהסדר שבפרק הזה כדי למנוע ממנוי שמבקש זאת לקבל שירות של סינון תכנים שיש בהם כדי לפגוע בקטין לדעת המנוי.

עמית אשכנזי: זה כדי לוודא שהשירות הזה יהיה זמין גם לדברים נוספים.

עופרה בן מאיר: אני רוצה להדגיש שהעניין הוא לא למנוע אלא שהספק יהיה חייב לספק את זה בחינם.

עופרה בן מאיר: חייבות להיות רמות של סינון ובודאי שבסוף מי שבוחר זה ההורה אבל אם אתה אומר אין בזה כדי למנוע, זה לא הדיון.

עופרה בן מאיר: הדיון הוא אם אנחנו מחייבים את הספק לאפשר את רמת הסינון הגבוהה.

עמית אשכנזי: אני מסכים אתך, זה בדיוק מה שהתכוונתי.

עופרה בן מאיר: אני לא בטוחה ש"אין בזה כדי למנוע" מבטא את זה.

עופרה בן מאיר: אני לא מצפה מספקי האינטרנט להיות וולונטאריים ולהציע אלי, אם החוק לא מחייב אותם, רמת סינון גבוהה.

עופרה בן מאיר: .     (חבר הכנסת כרמל שאמה מחליף את חבר הכנסת חמד עמר)

אתי בנדלר: אני אבהיר, התוכנה החינמית לסינון תחול רק לגבי תכנים פוגעניים כפי שמוצע כאן בהגדרה ללא שינוי.

אתי בנדלר: מתווסף עוד סעיף קטן, בהתאם להצעת עורך דין אשכנזי, אם הוועדה תקבל את זה, שיאמר שאין בהוראות הסעיף הזה שמחייבות בין היתר את ספקי הגישה להציע תוכנות חינמיות ללא תשלום לסינון מפני תכנים פוגעניים, אין בזה כדי למנוע מהם לספק תוכנות הדוקות יותר שיסננו דברים נוספים כמו למשל יחסי מין או דברים אחרים לפי בחירת המנוי, כל אחד יחליט מה הוא רוצה לסנן אצלו.

אתי בנדלר: אבל אז הם יהיו רשאיות לגבות תשלום על העניין.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מדברת על שום דבר אחר למעט סקס שיכול לראות קטין.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא תורת האבולוציה ולא שיבואו התוכנות האלה ויגידו לי אם את רוצה שהילד שלך לא יראה סקס זה לא בחינם, על זה תשלמי 300 ₪ בחודש.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: גם זה יכול לקרות וזה לא מקובל עלי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שזה צריך להיות חלק מהחינם, את יכולה להוסיף סעיף נוסף שמדבר על דברים נוספים שהמשפחות יכולות להחליט ולשלם על זה , אבל על סקס לקטינים, אני מבקשת שזה יהיה חינם בתוך הצעת החוק הזו אחרת אני לא מבינה בשביל מה עשינו את הצעת החוק הזו?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הרי רוב הילדים שלנו לא מסתכלים על ביזוי, השפלה, ניצול או יחסי מין עם קטין, רוב הילדים, אם הם כותבים סקס, הם רואים סקס רגיל, ארוטי שהוא בלי אלימות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לכן אני לא מבינה למה בתוכנות האלה זה לא צריך להיות חינם.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל דבר אחר, בבקשה, שישלמו על זה.

דנה נויפלד: יש לנו הצעה, ההגדרה הזו נולדה בהשראה של סעיף אחר, בהמשך להצעה של אמנון כהן שכבר לא עומדת בפנינו.

דנה נויפלד: צודקת חברת הכנסת שמאלוב-ברקוביץ שדברים שאנחנו מאד  רוצים למנוע אותם לא נכנסים למסגרת ההגדרה של תועבה ולא היינו רוצים לגעת בהגדרה של תועבה.

דנה נויפלד: לכן היה אפשר להוסיף בתוך (5) קטן "עירום ויחסי מין".

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מעולה.

עמית אשכנזי: זה צריך להיות עם זיקה של קטין, אחרת אנחנו נסחפים בהגדרה של תוכן פוגעני, המטרה פה היא להגן על קטין.

אנסטסיה מיכאלי: למה רק קטין, יש אנשים שאולי לא קטינים אבל זה יכול לפגוע בהם, יש אנשים חולי נפש שכל הצצה לאתר כזה יכולה להשפיע עליהם.

עמית אשכנזי: אני מסכים לגמרי אני פשוט מפחד מזה שאנחנו מגדירים בחקיקה מה זה תוכן פוגעני שזה מסובך מבחינה ערכית.

עמית אשכנזי: בסוף זה יצא אותו דבר.

מי-טל גרייבר שורץ: אני חושבת שהשינוי צריך להיעשות בסעיף קטן (ד) "ספק גישה לאינטרנט יספק למנוי ביקש זאת שירות יעל לסינון של אתרים פוגעניים ותכנים פוגעניים באינטרנט במספר רמות סינון, בהתאם לדרישת הלקוח".

קריאה: הבעיה שיחסי מין רגילים לא נכנסים להגדרת תוכן פוגעני.

מי-טל גרייבר שורץ: אבל הם נכנסים לתוך רמות הסינון.

אתי בנדלר: את מדברת רק לסינון של אתרים פוגעניים או תכנים פוגעניים כפי שהגדרת אותם בסעיף קטן (א).

מי-טל גרייבר שורץ: אם אני אומרת איזה רמות סינון בפועל, המקובל בתחום מה שמוגדר, זה כן נמצא.

מי-טל גרייבר שורץ: ברמת הגבוהות של הסינון זה כן נמצא בדברים, גם אם זה לא מוגדר כתכנים פוגעניים.

אתי בנדלר: את אומרת שבעצם, שלהערתה של חברת הכנסת יוליה שמאלוב-ברקוביץ, יש תשובה פרקטית.

אתי בנדלר: אבל היא רוצה שזה יהיה גם ברמה הנורמטיבית לא רק ברמה הפרקטית.

מי-טל גרייבר שורץ: אם מכניסים את זה כחובה לספק במסר רמות, אז בפרקטיקה אנחנו פותרים את זה ובחינם.

דנה נויפלד: יש לנו הצעת שיפור שמנסה לגשר בין כל הגישות.

דנה נויפלד: החשש שלנו להגיד שתוכן פוגעני בכלל, כי הוא לא מוגדר פה רק לקטינים, זה עירום ויחסי מין, כי זה לא תוכן פוגעני, אנחנו לא רוצים ליצור את זה כך כי זה לא מתאים.

דנה נויפלד: מה שאנחנו מציעים זה לכתוב בתוך סעיף קטן (5) "תוכן שיש בו משום פגיעה בקטינים ובכלל כך עירום ויחסי מין".

מי-טל גרייבר שורץ: זה לא מה שהצעתי, זה מחזיר אותנו לבעיה של ההגדרה.

דנה נויפלד: אבל אנחנו נותנים פה קריאת כיוון, שזה גם עירום ויחסי מין וגם משחקים הכוללים מעשי אלימות, למעשה קטגוריה ספציפית שלא נכנסת לעניין של תועבה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מעולה, ושזה יהיה בחינם גברתי היועצת המשפטית, אחרת הם ייקחו הרבה כסף.

אתי בנדלר: כל מה שנכנס לתוכן פוגעני נכנס לחובה לספק את זה כתוכנות חינמיות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה שקשור לילדים מבחינתי זה תוכן פוגעני.

דנה נויפלד: נעשה רשימת סגורה, תוכן שיש בו משום פגיעה בקטין: עירום ויחסי מין ומשחקים הכוללים מעשי אלימות.

אנסטסיה מיכאלי: זה חוק לקטינים?

אנסטסיה מיכאלי: אתם יודעים כמה חולי נפש ופדופילים שאותו תוכן יכול לפגוע בהם.

אנסטסיה מיכאלי: זה כמו להראות פרסומת של וודקה לאלכוהוליסט.

עמית אשכנזי: התופעה היא תופעה, אנחנו רק קוראים לה בשם שמסמן שהיעד הוא קטינים, אבל זה לא משנה.

עמית אשכנזי: גם בוגר שירצה לחסום את האתרים, יוכל.

אנסטסיה מיכאלי: אז צריך להוסיף שגם לבוגר.

אנסטסיה מיכאלי: עדיף לחסום את כל אתרי יחסי מין.

אתי בנדלר: עירום ויחסי מין - - -

ליאת גלזר: והכול, שאין בהם כדי...

כרמל שאמה-הכהן: יהיה לכם זמן לשבת על הנוסח, יש עוד ישיבה בשעה 14:00 שצריכה להתחיל בזמן, עד הישיבה הבאה תתאמו עם היועצת המשפטית.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל יש החלטה שאומרת שהנוסח מקובל בנושא של קטינים?

כרמל שאמה-הכהן: כן, רק צריך לנסח אותו כמו שצריך ובישיבה הבאה נגמור את החוק הזה.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.