ועדת הכספים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 653, 2011-01-24 10:35

משה גפני: אני פותח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: על סדר היום   הצעת חוק יישום תכנית ההתנתקות (תיקון – יישום מסקנות ועדת החקירה הממלכתית בנושא טיפולן של הרשויות המוסמכות במפוני גוש קטיף וצפון השומרון), התשע"א-2011.

משה גפני: חבר הכנסת אלקין, אני מבקש לדעת לגבי החוק, האם יש הסכמה.

זאב אלקין: יש הסכמה על מה צריך להצביע.

יעקב אדרי: אני מבקש לדון סעיף-סעיף.

משה גפני: לא אמרתי שלא נדון סעיף-סעיף.

יעקב אדרי: אתם רוצים כך להעביר חוק?

יעקב אדרי: אז קדימה, תעבירו.

משה גפני: אני לא אעביר חוק כך.

יעקב אדרי: הוא אמר שנצביע.

זאב אלקין: לא, לא אמרתי.

יעקב אדרי: גם אני רוצה לתרום את חלקי למפונים.

משה גפני: אני רוצה לומר לך שאמנם מנסים לקחת ממני סמכויות, כמו שדיברנו קודם.

יעקב אדרי: הוא שותף למזימות האלה.

משה גפני: לא. הוא רק חתום על ההסכם הקואליציוני אבל לא מעבר לזה.

משה גפני: יעקב הוא  חבר ועדה מכובד, הוא רכז האופוזיציה ויש לי דרך ארץ בפניו.

משה גפני: אצלנו כאן הכל נעשה בנועם הליכות ובדרכי נועם	     	חבר הכנסת אלקין, עם כל הכבוד למעמדו הרם כיושב ראש הקואליציה המאוד מוצלחת הזאת, הוא לא יכול לומר לי להצביע.

משה גפני: מה שאתה תרצה להעיר בנושא הזה, תעיר.

זאב אלקין: אף פעם לא ניסיתי לומר לו להצביע.

משה גפני: אני ביקשתי לדעת, ואני חוזר על השאלה שלי, כי בישיבה הקודמת הייתה בעיה בעניין הזה, האם יש הסכמה.

יעקב אדרי: של מי?

משה גפני: של המציעים ושל הממשלה, כי זה משנה עוד לפני שאנחנו דנים.

משה גפני: בפעם הקודמת היה עימות ועוד לא הגענו אפילו לדיון.

יעקב אדרי: קשה להאמין שיושב ראש הקואליציה יביא משהו ללא הסכמת הממשלה.

משה גפני: תאמין.

זאב אלקין: קורה אבל לא במקרה הזה.

זאב אלקין: אדוני היושב ראש, התמונה היא כדלהלן.

זאב אלקין: יש הסכמה על איזה נוסח אנחנו נוכל להצביע היום לקראת קריאה ראשונה, לפחות ביני כמייצג את כל הקבוצה  הגדולה של המציעים שגם אתה בתוכה וגם חבריו של חבר הכנסת אדרי בתוכה.

יעקב אדרי: לא באו להחתים אותי.

יעקב אדרי: זה מוזר לי, אבל בסדר.

זאב אלקין: לא אני עסקתי בזה, כך שאני לא אקח אחריות, אבל זה נכון שזה מוזר.

זאב אלקין: אין לי ספק שהיית חותם.

זאב אלקין: יחד עם זאת, אדוני היושב ראש, במקביל להסכמה הזאת יש מספר נושאים שיישארו במחלוקת לקראת קריאה שנייה ושלישית כאשר מתוכם נושא אחד כן ייכנס פנימה לנוסח החוק לקריאה ראשונה אבל אני אומר לפרוטוקול שידוע לי שמשרד האוצר עוד לא הסכים באופן סופי לעניין הזה.

משה גפני: של מה?

זאב אלקין: אנחנו נגיע לזה אולי תוך כדי דיון בסעיפים, אבל יש נושא אחד שמופיע בנוסח לקריאה ראשונה, הממשלה מודעת לכך אבל  היא עוד לא הסכימה לזה באופן סופי ויש סיכום שזה ייפתח מחדש לדיון לקראת קריאה שנייה ושלישית.

זאב אלקין: זה מצד אחד מבחינת הדברים שבנוסח.

זאב אלקין: הנושא הזה אגב הוצע גם כאן בדיון הקודם שהתקיים כאן וכבר אז הוגדר כנושא שבמחלוקת.

זאב אלקין: לצד הנושא הזה יש מספר נושאים אחרים שאני לא יודע מתי להציג אותם, עכשיו או אולי בתום הדיון על הנוסח, שהם כרגע לא בתוך הנוסח.

זאב אלקין: יש עוד מספר נושאים שדורשים בירור, כאשר לגבי הנושאים האלה גם הממשלה מודעת לכך שהם דורשים בירור והמשך משא ומתן לקראת קריאה שנייה ושלישית ואנחנו, כדי לא להיתקע בבעיה של נושא חדש, נרצה להזכיר אותם כאן לפרוטוקול ולהכליל אותם בדברי ההסבר, כדי להשאיר לעצמנו פתח להכניס אותם פנימה לקראת קריאה  שנייה ושלישית.

זאב אלקין: אני ניסחתי נכון את ההסכמות?

משה גפני: רגע.

משה גפני: את זה אני אשאל.

משה גפני: תודה רבה חבר הכנסת אלקין.

משה גפני: אני מבקש לדעת מנציגי הממשלה, גם ממשרד ראש הממשלה, משרד האוצר, משרד הפנים, מינהל מקרקעי ישראל.

משה גפני: מישהו מנציגי הממשלה חולק במשהו על מה שאמר חבר הכנסת אלקין?

משה גפני: אם אתם לא חולקים על הניסוח הזה, אנחנו מתחילים בהקראת החוק.

איתי אהרונסון: אני היועץ המשפטי של המינהלה.

איתי אהרונסון: הסכמה קטנה שהושגה אחרי הישיבה עם נציג המפונים.

איתי אהרונסון: יש נקודה אחת שנכון שתיכנס אבל כיצד היא תנוסח, עדיין הסוגיה הזאת פתוחה ולכן זה לא מנוסח כרגע, וזאת איזושהי קשירה בין ההטבות שניתנות כאן לבין הצורך בסופו של יום לוודא שאנשים מתפנים  - ככל שיש שוכרים פרטיים שגרים בדיור הזמני – בסופו של יום מהדיור הזמני.

זאב אלקין: בסדר.

משה גפני: תודה רבה.

משה גפני: אני מבקש להתחיל להקריא.

משה גפני: משרד האוצר או מישהו רוצה להתייחס?

משה גפני: בנצי, אתה רוצה להתייחס?

בנצי ליברמן: נשמע מה האוצר יגיד.

יעקב אדרי: בנצי, אתם תומכים בעניין הזה?

בנצי ליברמן: אנחנו תומכים.

יעקב אדרי: האוצר תומך, המינהל תומך, אפשר באמת להתחיל.

משה גפני: עכשיו אני רואה שגם אני בין היוזמים.

יעקב אדרי: למה?

יעקב אדרי: חשבת להתנגד?

זאב אלקין: אגב, מניסיוני, זה שחבר הכנסת גפני רשום בין היוזמים, זה לא תמיד מונע ממנו להתנגד.

משה גפני: נכון.

יעקב אדרי: הנה, אני לא רשום ואני תומך.

משה גפני: אני אומר לך אמירה ערכית, בלי קשר לחתום או לא חתום.

משה גפני: מבלי להביע עמדה לגבי הנושא של ההתנתקות, ולכן יש גם חברי כנסת שהיו בעד ההתנתקות

יעקב אדרי: כמוני.

משה גפני: כן.

משה גפני: יש דברים שמדינה לא יכולה להרשות לעצמה.

משה גפני: כמו שעשו את ההתנתקות, צריך לעשות את הפיצוי.

יעקב אדרי: נכון.

משה גפני: יש שם אנשים, ואני יודע את זה בוודאות, אני גם סיירתי שם ואני אומר לך שיש אנשים שלא יצאו מהטראומה הזאת, בעיקר בני נוער.

משה גפני: המדינה לא יכולה לעמוד מהצד.

משה גפני: לפי דעתי היא לא עובדת בזריזות כמו שהיא עבדה בהתנתקות עצמה ולכן לא חשובה העמדה, תהא אשר תהא, זה לא המקרה, חבר הכנסת אלקין, שאני אתנגד.

משה גפני: לא רק שאני בין היוזמים אלא שגם אם לא הייתי חתום, אני לא נגד זה.

יעקב אדרי: הרב גפני, אני בכל זאת אומר משפט.

יעקב אדרי: אני מאלה שתמכו, כשר תמכתי בעניין הזה, ולמרות זאת אני רוצה להביע את פליאתי, ידידי זאב אלקין, שזה לקח שנתיים עד שהביאו את הצעת החוק הזאת.

זאב אלקין: זה לקח יותר משנתיים.

יעקב אדרי: עוד יותר גרוע.

זאב אלקין: זה לקח חמש שנים.

יעקב אדרי: הממשלה הקודמת עשתה טעות בעניין הזה, חד משמעית.

יעקב אדרי: אני אומר שהממשלה הזאת יכולה לתקן ומהר, אבל היא לא עשתה את זה.

משה גפני: יש לי עוד כמה טענות לממשלה הזאת.

משה גפני: נתחיל בהקראה.

מירב תורג'מן: הצעת חוק יישום תכנית ההתנתקות (תיקון מס' 3), התשע"א-2011     1.	תיקון סעיף 32     בסעיף 32 לחוק יישום תכנית ההתנתקות, התשס"ה-2005 (להלן – החוק העיקרי), בהגדרה "מסלול ב'", במקום "לפי סוג בית המגורים ושטחו, בתוספת סכום המשתנה לפי ותק מגורים, כמפורט בסעיף 3 בתוספת השנייה" יבוא "לפי סוג בית המגורים ושטחו, בתוספת סכום נוסף, כמפורט בסעיף 3 בתוספת השנייה".

מירב תורג'מן: סעיף זה מדבר על ביטול מקדם הוותק של המגורים לצורך הקבלה.

איתי אהרונסון: לפי החוק הקיים יש מדרגות לקבלת תשלום שהוא בגדר סיוע לרכישת קרקע באזור ייחוס.

איתי אהרונסון: התשלום הזה היה מותנה בוותק.

איתי אהרונסון: ועדת החקירה הממלכתית המליצה לבטל את המדרגות ולקבוע שמי שיש לו ותק של שנתיים ומעלה יקבל מלכתחילה את הסכום הגבוה וזה מה שבעצם התיקון הזה עושה.

מירב תורג'מן: 2.	הוספת סעיף 43א     	בסימן ב' לפרק החוק העיקרי לפני סעיף 44 יבוא:     	"43א	הגדרות     		בסימן זה –     "אישור זכאות עקרוני" – החלטה של ועדת הזכאות בבקשה המוגשת בהתאם לסעיף 47א, לפיה המבקש הוא שוכר פרטי.

מירב תורג'מן: "התקופה הקובעת" – ביחס לכל אחד מהישובים המנויים בסעיף 1 בתוספת החמישית, התקופה שמיום תחילתו של תיקון מס' 3 ועד לשישה חודשים ממועד פרסום הודעת מנהל המינהלה כאמור בסעיף 47ג(ב) ביחס לאותו ישוב.

מירב תורג'מן: "ישוב יעד", ביחס לשוכר הפרטי הנוגע לעניין – ישוב המנוי לצד ישוב המקור בסעיף 2 בתוספת החמישית.

מירב תורג'מן: "ישוב מקור" – הישוב המפונה בו התגורר השוכר הפרטי ביום הקובע.

מירב תורג'מן: "מגרש מגורים" – מגרש המיועד על פי תכנית תכנון תקפה לבניית יחידת מגורים אחת בלבד.

מירב תורג'מן: "מגרש מגורים מפותח" -     (1)	לגבי הישובים המנויים בסעיף 1 בתוספת החמישית, למעט הישוב אמציה, מגרש מגורים שעד ליום תחילתו של תיקון מספר 3 בוצע לגביו פיתוח תשתיות באופן המאפשר בנייה של יחידת הדיור במגרש.

מירב תורג'מן: (2)	לגבי הישוב אמציה – מגרש מגורים שנקבע לגביו תקציב לפיתוח מלא של התשתיות במסגרת החלטת ממשלה מספר 2379 מיום 20 בספטמבר 2007, החלטת ממשלה מספר 4296 מיום 3 בדצמבר 2008, החלטת ממשלה 1538 מיום 21 במרץ 2010 והחלטת ממשלה 2294 מיום 29 בספטמבר 2010.

מירב תורג'מן: כאן נצטרך להכניס תאריכים עבריים.

מירב תורג'מן: "שוכר פרטי" – ישראלי שאינו זכאי לפיצוי לפי סימן א' לפרק ה' לחוק או לתשלום לפי החלטת הוועדה המיוחדת שניתן חלף פיצוי לפי סימן א' לפרק ה' לחוק, שמרכז חייו ומקום מגורי הקבוע כדין, ביום הקובע ובמשך שנתיים רצופות לפחות לפני היום הקובע, היה בבית מגורים בישוב מפונה, ובמהלך תקופה זו ניהל בבית המגורים משק בית עצמאי.

מירב תורג'מן: לעניין זה, לא ייחשב כשוכר פרטי –     (1)	מי שהתגורר במגורים של מוסד חינוך פנימייתי במהלך השנתיים האמורות או חלקן.

מירב תורג'מן: (2)	בן משפחה או אחר שהיו סמוכים על שולחנו של השוכר הפרטי.

מירב תורג'מן: היו שניים או יותר העונים להגדרת שוכר פרטי כאמור, והתגוררו באותו בית מגורים, ייחשבו כולם יחדיו כשוכר פרטי אחד.

מירב תורג'מן: "שוכר פרטי בעל מגרש" – שוכר פרטי אשר רכש ישירות ממינהל מקרקעי ישראל לאחר היום הקובע ולא יאוחר מיום תחילתו של תיקון מספר 3, זכויות במגרש מגורים בישוב מבין הישובים המנויים בסעיף 3 בתוספת החמישית, והזכויות לא הועברו על ידו עד יום תחילתו של תיקון מס' 3.

דורון בן שלומי: בסעיף זה הייתה הסכמה שאם תהיה כאן בעיה מסוימת, ישתנה הניסוח.

בנצי ליברמן: יש ישוב אחד – יסודות - שהתחיל התהליך אבל הוא לא הסתיים.

מירב תורג'מן: צריך להוסיף כאן סיפא.

איתי אהרונסון: לא ברור מה יהיה המצב העובדתי נכון ליום בו ייכנס התיקון לתוקף.

זאב אלקין: של קריאה שנייה ושלישית.

איתי אהרונסון: אם המצב העובדתי יהיה שאנשים נמצאים על סף קבלת מגרשים מהמינהל אבל הם טרם קיבלו מגרשים מהמינהל, צריך יהיה למצוא את הדרך המשפטית לנסח.

זאב אלקין: לא נראה לי שיש חשד לגביו שהוגדר כנושא חדש אבל כדאי לומר שיש כוונה להכניס את יסודות.

משה גפני: בואו נעשה סדר בעניין.

משה גפני: מי אתה כל הזמן חושש שיטען נושא חדש?

משה גפני: איפה החשש שלך.

זאב אלקין: תיאורטית.

משה גפני: אנחנו מודיעים לפרוטוקול.

משה גפני: אנחנו קיימנו דיון על יסודות עכשיו.

משה גפני: קיימנו דיון.

משה גפני: אנחנו נגדיר משפטית, אם יהיה צורך, לקראת הקריאה השנייה והשלישית כדי שיסודות יהיה בפנים.

משה גפני: אם מישהו חושב שזה נושא חדש, שיגיד את זה עכשיו.

משה גפני: הנושא של יסודות נמצא כאן בדיון.

משה גפני: אנחנו ננסח אותו באופן כזה לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

משה גפני: למה אנחנו לא מנסחים עכשיו?

משה גפני: מכיוון שיכול להיות שהבעיה תיפתר עד הקריאה  השנייה והשלישית, כי אחרת היינו מנסחים עכשיו.

משה גפני: אם כן, זה לא נושא חדש.

יעקב ברקאי: אדוני היושב ראש, אני מבקש להבהיר שדובר לגבי בעל מגרש ביסודות ולא לגבי יסודות בכלל.

מירב תורג'מן: שוכר פרטי בעל מגרש, ממילא מדובר כאן בהגדרה.

יעקב ברקאי: בסדר, אבל זה לא צוין לפרוטוקול.

משה גפני: קיבלנו את דבריך והם נרשמו.

מירב תורג'מן: "שוכר פרטי בעל מגרש בישוב יעד" – שוכר פרטי בעל מגרש אשר המגרש שנרכש על ידו מצוי בישוב יעד.

מירב תורג'מן: "תיקון מס' 3" – חוק יישום תכנית ההתנתקות (תיקון מס' 3), התשע"א-2011.

מירב תורג'מן: 3.	הוספת סעיפים 47א עד 47ה     	אחרי סעיף 47 לחוק העיקרי יבוא –     	47א	בקשה לאישור זכאות עקרוני     שוכר פרטי שאיננו שוכר פרטי בעל מגרש, רשאי להגיש בקשה לקבלת החלטה של ועדת הזכאות לפיה המבקש הוא שוכר פרטי, ובלבד שבקשה כאמור תוגש לא יאוחר משישה חודשים מיום תחילתו של תיקון מס' 3.

איתי אהרונסון: על מנת לאפשר לשוכרים פרטיים שיבקשו ליהנות מההטבות על פי התיקון, אותם שוכרים פרטיים ירצו לדעת, לפני שהם יוצאים לדרך מבחינתם, מתחייבים לרכישת מגרש במקומות הרלוונטיים על פי התיקון, הם ירצו לוודא שמבחינת זכאותם הם ייכנסו להגדרת שוכר פרטי בעל מגרש.

איתי אהרונסון: לצורך זה הם יבקשו החלטה כזאת של ועדת הזכאות שתאשר להם מראש שעקרונית הם יכולים להיכנס להגדרה שמאפשרת להם את הזכאות.

איתי אהרונסון: לכן יצרנו את המנגנון המיוחד הזה שנותן אישורים מראש לאנשים שעקרונית הם יכולים להיות זכאים.

מירב תורג'מן: 47ב	פטור ממכרז לשוכר הפרטי בעסקה במקרקעי ישראל     (א)	מועצת מקרקעי ישראל רשאית לקבוע כי התקשרויות של מינהל מקרקעי ישראל לביצוע עסקה במקרקעי ישראל ביחס למגרשי מגורים בישובי יעד, שייערכו במהלך התקופה הקובעת עם שוכרים פרטיים שקיבלו אישור זכאות עקרוני, יהיו פטורות מחובת מכרז בתנאים שייקבעו בהחלטת המועצה.

מירב תורג'מן: החלטת המועצה לפי סעיף זה תתקבל לאחר התייעצות עם המינהלה והיא טעונה אישור שר האוצר.

מירב תורג'מן: (ב)	אין באמור בסעיף.

מירב תורג'מן: קטן (א) כדי לגרוע מסמכותה של מועצת מקרקעי ישראל לקבוע פטור מחובת מכרז על פי כל דין.

איתי אהרונסון: יש כמה כלים מבחינת מינהל מקרקעי ישראל להקצאת מגרשים בפטור ממכרז או שוכרים פרטיים, מבוססים על מספר החלטות מועצה שונות, בין היתר החלטה 1180, החלטה 959, שמספרה החדש נדמה לי הוא 1180, ואנחנו לא רוצים שתשתמע פרשנות שמרגע שקבענו מסלול של פטור ממכרז כאן במסגרת ההמלצה שהחוק קובע, שנחסמו המסלולים האחרים לפטור ממכרז.

איתי אהרונסון: לכן הבהרנו שהמסלולים האחרים לפטור ממכרז עדיין תקפים, קיימים ואפשר גם לפעול על פיהם.

מניה לייקין: כל המנגנון מתייחס רק לאותה החלטה שתתקבל.

איתי אהרונסון: ההטבות הנוספות של השיפוי וההלוואה העומדת יינתנו ללא קשר לשאלה באיזה מסלול מהמסלולים של הפטור של מינהל מקרקעי ישראל נרכש המגרש.

איתי אהרונסון: אנחנו יצרנו סלול נוסף, אבל ההטבות יכולות להינתן גם למי שבחר בשני המסלולים הקיימים הנוספים.

איתי אהרונסון: ההטבה יכולה להינתן גם  אם הלכו למסלול אחר שהוא לא מסלול הפטור הזה.

מניה לייקין: לעניין ההקצאה העתידית.

איתי אהרונסון: גם לעניין ההקצאה העתידית.

איתי אהרונסון: ההקצאה העתידית יכולה להיעשות בכל אחד מהמסלולים הקיימים היום במינהל מקרקעי ישראל.

איתי אהרונסון: לא מגבילים דווקא למסלול שהחוק הזה יוצר.

איתי אהרונסון: ההטבות יכולות להינתן למי שבחר בכל אחד מהמסלולים.

איתי אהרונסון: הצורך ביצירת מסלול נוסף כאן הוא בגלל בחלק מהמקומות המסלול כבר מוצה ואנחנו נבקש לפתוח אפשרות נוספת לפטור ממכרז בעקבות ההטבות הנוספות שיכולות לשנות את השיקולים של חלק מהאנשים.

מירב תורג'מן: (ג)	(1)	שוכר      פרטי  יהיה  רשאי להתקשר עם מינהל מקרקעי ישראל  בעסקה במקרקעי ישראל בפטור ממכרז כאמור בסעיף קטן (א)   לגבי מגרש מגורים אחד בלבד.

מירב תורג'מן: (2)	שוכר פרטי לא יהיה רשאי להתקשר עם מינהל מקרקעי ישראל בעסקה במקרקעי ישראל בפטור ממכרז כאמור בסעיף קטן (א), כל עוד הוא  בעל זכויות  במגרש, שייעודו למגורים, אשר נרכשו על ידו ממינהל מקרקעי ישראל בפטור ממכרז שניתן בקשר עם הפינוי.

מירב תורג'מן: 47ג	שיפוי שוכר פרטי בעד רכישת מגרש מגורים 		 (א)	(1)	שוכר  פרטי  בעל  מגרש  בישוב  יעד  אשר  מחיר  המגרש הכולל  ששולם על ידו עולה על הסכום הקבוע לאותו ישוב וסוג מגרש בסעיף 1 בתוספת החמישית, יהיה זכאי, בכפוף לאמור בסעיף קטן (ד), לשיפוי מאוצר המדינה בסכום השווה להפרש בין שני הסכומים האמורים.

מירב תורג'מן: (2)	שוכר פרטי בעל מגרש בישוב יעד אשר רכש את הזכויות במגרש ממינהל מקרקעי ישראל במסגרת הסדר המאפשר תשלום דמי חכירה מהוונים בהתאם להיקף הבנייה שבתכנית הבניה שתוגש על ידו, יהיה זכאי, בנוסף לאמור פסקה (1), ובכפוף לאמור בסעיף קטן (ד), לקבלת שיפוי בעד תשלום יתרת דמי החכירה המהוונים עבור מלוא זכויות הבניה על פי תכנית התכנון התקפה במועד רכישת הזכויות במגרש.

מירב תורג'מן: מילה לגבי שוכרים פרטיים, בעלי מגרש, רכשו בעבר, לעומת (ב), שם מדובר על רכישה עתידית.

איתי אהרונסון: סעיף (א) מדבר בשני רכיביו – גם סעיף קטן (1) וגם סעיף קטן (2) – על מי שכבר רכשו מגרשים נכון למועד כניסה לתוקף של החוק.

איתי אהרונסון: אותם אנשים יהיו זכאים להחזר חלקי שאמור להעמיד אותם במצב שהם משלמים מחיר דומה למחיר ששילם הזכאי באותו ישוב.

פניה קירשנבאום: סליחה, אני צריכה לצאת.

פניה קירשנבאום: אני תומכת בחוק.

משה גפני: אני לא אצביע בלעדיך, כי גם אני תכף יוצא לכמה דקות, אבל אני לא רוצה לעצור.

זאב אלקין: תשאיר מישהו שידע לנהל.

משה גפני: זה בסדר.

משה גפני: אני כאן.

משה גפני: יהיה בסדר.

משה גפני: גם אמנון כאן.

אמנון כהן: כולנו כאן.

משה גפני: אתה לוקח בחשבון שחברי ועדת הכספים הם אנשים מאוד משכילים, חוץ ממני, והם מבינים מהר.

איתי אהרונסון: סעיף קטן (2) מאפשר לאנשים שרכשו רק חלק מזכויות הבנייה בזכות ההטבה הזאת לבוא ולקבל שיפוי עבור השלמת רכישה של יתר זכויות הבנייה.

משה גפני: אלקין, יש סעיף בחוק שאם צריך מים ביסודות, שמקורות תספק אותם?

משה גפני: אין סעיף כזה בחוק.

מירב תורג'מן: (ב)	מנהל המינהלה רשאי לקבוע, ביחס לכל אחד מהישובים המנויים בסעיף 1 בתוספת החמישית, כי שוכר פרטי אשר קיבל אישור זכאות עקרוני ובמהלך התקופה הקובעת ירכוש ישירות ממינהל מקרקעי ישראל זכויות במגרש מגורים מפותח בישוב יעד, ושמחיר המגרש הכולל של המגרש שיירכש על ידו עולה על הסכום הקבוע לאותו ישוב וסוג מגרש בסעיף 1 בתוספת החמישית, יהיה זכאי, בכפוף לאמור בסעיף קטן (ד), לשיפוי מאוצר המדינה בסכום השווה להפרש בין שני הסכומים האמורים.

מירב תורג'מן: הודעה על קביעת מנהל המינהלה כאמור, תפורסם באתר האינטרנט של המינהלה.

מירב תורג'מן: (ג)	על אף האמור בסעיף 140(1), הסכומים הנקובים בסעיף 1 בתוספת החמישית, יהיו צמודים למדד מהמועד הנקוב בצד אותו סכום עד למועד שבו החליטה ועדת הזכאות לגביהם.

מירב תורג'מן: (ד)	על אף האמור בפרק ו' – שמדבר על חובת העברת כספים לחשבון ייעודי - המינהלה תהיה רשאית, על פי בקשת הזכאי לשיפוי האמור בסעיפים קטנים (א)(2) ו-(ב), לבצע את השיפוי בדרך של תשלום ישיר לגו רמים הזכאים לקבלת תשלומים עבור מחיר המגרש הכולל.

מירב תורג'מן: (ה)	(1)	שוכר פרטי אשר קיבל שיפוי  בהתאם לסעיפים קטנים (א) ו-(ב),  ולא בנה את ביתו לא התגורר בבית אשר נבנה על ידו במשך           שמונה שנים ממועד השלמת הבנייה, או שהעביר את זכויותיו במגרש במהלך התקופה האמורה, ישיב את סכום השיפוי שקיבל כאמור בתוספת הצמדה למדד ממועד קבלת השיפוי עד מועד השבתו.

מירב תורג'מן: (2)	התבקש מינהל מקרקעי ישראל לאשר העברת זכויות במגרש אשר התקבל לגביו שיפוי בהתאם לסעיפים קטנים (א) ו-(ב), והבקשה הוגשה במהלך תקופה  של תשע שנים ממועד הקצאת זכויות במגרש כאמור, יתנה את אישורו להעברת הזכויות בהשבת סכום השיפוי כאמור בפסקה (1).

מירב תורג'מן: (3)	התבקש מינהל מקרקעי ישראל לאשר העברת זכויות במגרש אשר קיים לגביו חוב כאמור בפסקה (1), והבקשה הוגשה לאחר תשע שנים ממועד הקצאת זכויות במגרש כאמור, יהיה רשאי מינהל מקרקעי ישראל להתנות את אישורו להעברת הזכויות בה שבת החוב האמור.

מירב תורג'מן: (ו)	(1)	מנהל    המינהלה    יהיה     רשאי להאריך את התקופה הקובעת  לתקופה נוספת שלא תעלה על שישה חודשים, אם נוכח שהדבר  דרוש בשל מניעה שנוצרה להקצאת מגרשי מגורים מפותחים בישוב יעד לשוכרים פרטיים שניתן לגביהם אישור עקרוני.

מירב תורג'מן: (2)	 ראש הממשלה ושר האוצר רשאים להאריך את התקופה הקובעת לתקופות נוספות שלא יעלו על שישה חודשים כל אחת, אם נוכחו שהדבר דרוש בשל מניעה שנוצרה להקצאת מגרשי מגורים מפותחים בישוב יעד לשוכרים פרטיים שניתן לגביהם אישור עקרוני.

מירב תורג'מן: (3)	מבלי לגרוע מהאמור בפסקאות (1) ו-(2), רשאים מנהל המינהלה וחשב המינהלה להאריך את התקופה הקובעת ביחס לשוכר פרטי מסוים, אם נוכחו שנמנעה ממנו האפשרות לרכוש זכויות במגרש מגורים בתקופה הקובעת בשל עיכוב בקבלת אישור זכאות עקרוני.

מניה לייקין: אני מבקשת להעיר הערת המינהל.

מניה לייקין: בתקופה האמורה של ההגבלות, יהיה לנו קושי להעביר את הבעלות.

מניה לייקין: במסגרת החלטות המועצה, יתכן שנצטרך לקבל החלטה שקובעת שבמסגרת אותה תקופה של תשע שנים לא תועבר בעלות במגרש, כי ברגע שבעלות עוברת, יהיה לנו קושי לפקח על ההגבלה.

זאב אלקין: לא הבנתי.

מניה לייקין: במסגרת הרפורמה במינהל מקרקעי ישראל הוחלט על העברת בעלות בנכסים מסוימים, שזה מתבצע כמעט באופן אוטומטי בהתקיים תנאים מסוימים.

מניה לייקין: מבקשים כאן שהמינהל יגביל את העברת הזכויות במגרש בתנאים מסוימים.

מניה לייקין: אם אנחנו נאפשר העברת בעלות כיום, לא נוכל להגביל את העברת הזכויות בהמשך.

זאב אלקין: ולכן?

מניה לייקין: ולכן במסגרת אותן תשע שנים, לא נוכל להעביר את הבעלות לחוכר במגרש.

מניה לייקין: הוא לא יוכל לקבל זכות בעלות עד תום תשע השנים.

בנצי ליברמן: יש כאן בעיה מסוימת שצריך לקחת אותה בחשבון,  לגבי כל ההגדרות.

בנצי ליברמן: מה קורה לגבי לקיחת משכנתא?

בנצי ליברמן: זאת אומרת, אנחנו דורשים מהבן אדם לבנות בית, ובצדק, אומרים שעשר שנים הוא לא יכול לעשות טרנזקציה, ומצד שני אנחנו בעיקרון יכולים לקחת לו את זה.

בנצי ליברמן: אם זה לא פוגע ביכולתו לקבל משכנתא, אני לא מתנגד.

מניה לייקין: זה לא קשור.

זאב אלקין: המשמעות היא שהמגרש הזה לא ייכנס לרפורמה.

בנצי ליברמן: הבנתי.

בנצי ליברמן: קיבלתי.

זאב אלקין: אלא אם כן יש שינוי במדיניות המשכנתאות.

מירב תורג'מן: (ז)	בסעיף זה -     "מחיר המגרש הכולל" – המחיר ששילם או נדרש לשלם השוכר הפרטי עבור המגרש למינה ל מקרקעי ישראל וכן המחיר ששילם או נדרש לשלם השוכר הפרטי כדין עבור פיתוח תשתיות כבישים, מדרכות, חשמל, טלפון, מים וביוב עד לקצה המגרש, בתוספת הפרשי הצמדה למדד לסכומים ששולמו על ידי השוכר הפרטי מיום תשלומם עד למועד שבו החליטה ועדת הזכאות לגביהם.

דורון בן שלומי: ברשות היושב ראש, שאלת הבהרה.

דורון בן שלומי: האם זה ברור שאפשר לקבל מהמינהל טופס, מי שכבר רכש מגרש ולא לקח את כל זכויות הבנייה והוא בעצם צריך להביא שובר, הוא יכול להביא את השובר הזה  גם בלי תוכנית בנייה או שהוא צריך לתכנן תוכנית בנייה של כל המטרז'?

מניה לייקין: ההקצאה היא על מלוא זכויות הבנייה.

מניה לייקין: לכן אין לו בעיה לקבל.

דורון בן שלומי: ההקצאה עכשיו, אבל מי שהוקצה לו חלקית?

דורון בן שלומי: מה הפרוצדורה שנדרשת במינהל כדי לרכוש את יתרת זכויות הבנייה למי שרכש זכויות בנייה חלקיות?

דורון בן שלומי: האם הוא צריך להגיש תוכנית בנייה או שהוא יכול פשוט לבוא ולשלם?

מניה לייקין: לא, הוא יכול לבקש לרכוש את מלוא הזכויות.

דורון בן שלומי: הוא יכול לבקש בלי תוכנית.

דורון בן שלומי: בסדר.

מירב תורג'מן: 47ד	הלוואה עומדת להעתקה קהילתית לשוכר פרטי	     (א)	שוכר פרטי בעל מגרש ושוכר פרטי אשר קיבל אישור זכאות עקרוני ורכש בתקופה הקובעת זכויות במגרש מגורים מפותח בישוב יעד שלגביו ניתנה הודעה כאמור בסעיף 47ג(ב), יהיה זכאי לקבל הלוואה לשם בניית בית המגורים במגרש הנרכש, בסכום כמפורט בסעיף 3 בתוספת החמישית, בהתאם לישוב שבו נרכשו הזכויות ולתקופה בה התגורר ברציפות בסמוך ליום הקובע כשוכר פרטי בישוב מפונה.

מירב תורג'מן: (ב)	שוכר פרטי שקיבל אישור זכאות עקרוני, אשר רכש עד תום שישה חודשים ממועד תחילתו של תיקון מס' 3 זכויות בקרקע בישוב המצוין בסעיף 4 בתוספת החמישית מעל ישוב המקור שלו, לצורך הקמת בית מגורים, יהיה זכאי לקבל הלוואה לשם בניית בית המגורים באותה קרקע, בסכום כמפורט באותו סעיף, בהתאם לתקופה בה התגורר ברציפות בסמוך ליום הקובע כשוכר פרטי בישוב מפונה.

מירב תורג'מן: (ג)	ההלוואה תינתן בתנאים הנהוגים לגבי הלוואה לדיור כהגדרתה בחוק הלוואות לדיור, ואולם הלוואה שניתנה כאמור תהפוך למענק בתום עשר שנים מיום קבלתה, בתנאי שהשוכר הפרטי בנה את ביתו, התגורר בבית אשר נבנה על ידו ולא העביר את זכויותיו במקרקעין שנרכשו כאמור במהלך התקופה האמורה.

מירב תורג'מן: (ד)	הזכות לקבלת ההלוואה תהיה ניתנת למימוש עד לאחד מהמועדים הבאים:     (1)	לגבי שוכר פרטי בעל מגרש – תום ארבע שנים מיום תחילתו של תיקון מס' 3.     (2)	לגבי שוכר פרטי שאינו שוכר פרטי בעל מגרש, שרכש זכויות במגרש מגורים בישוב יעד – ארבע שנים מתום התקופה הקובע.

מירב תורג'מן: (3)	לגבי שוכר פרטי, שרכש זכויות במגרש מגורים בה תאם לסעיף קטן (ב) – ארבע שנים ושישה חודשים מיום תחילתו של תיקון מס' 3.     	47ה	(א)	על אף האמור בסעיף 13 -     (1)	המועד האחרון ל הגשת תביעה לפי סעיפים 47ג(א) ו-(ב) על ידי שוכר פרטי בעל מגרש בישוב יעד ולהגשת תביעה לפי סעיף 47ד(א) על ידי שוכר פרטי בעל מגרש הוא שישה חודשים מיום תחילתו של תיקון מס' 3.     				שימו לב כאן להבחנה של מועדי ההתיישנות.

מירב תורג'מן: (2)	המועד האחרון לה גשת תביעה לפי סעיפים 47ג(א) ו-(ב) ו-47ד(א) על ידי שוכר פרטי שאינו שוכר פרטי בעל מגרש הוא שישה חודשים מתום התקופה הקובעת.

מירב תורג'מן: זאת אומרת, מהמועד בו הוא היה זכאי.

מירב תורג'מן: (3)	המועד ה אחרון להגשת תביעה לפי סעיף 47ד(ב) הוא שנה מיום תחילתו של תיקון מס' 3.     אני מניחה שאיתי יסביר, מדובר כאן בישובים בהם המגרשים כבר זמינים ולכן זאת שנה מיום תחילת החוק.

מירב תורג'מן: (4)	המועד האחרון בקשה לוועדה המיוחדת לקבלת תשלום מיוחד, לרבות אישור זכאות עקרוני, על פי סעיף 137(ב)(2), חלף זכות על פי סעיפים 47א, 47ג ו-47ד, יהיה בהתאם למועד להגשת בקשה לקבלת הזכות למי שזכאי לכך על פי אותם סעיפים.

מירב תורג'מן: (ב)	לבקשת תובע, רשאי בית משפט השלום בירושלים, מטעמים מיוחדים שיירשמו ולאחר שנתן למינהלה הזדמנו ת להשיב לבקשה, להתיר לתובע להגיש את תביעתו אף אם חלפו התקופות האמורות בסעיף קטן (א), בתנאים שיקבע.

מירב תורג'מן: לעניין ערעור, דין החלטת בית המשפט בערעור כאמור בסעיף 18".

איתי אהרונסון: הלוואה עומדת.

משה גפני: תסביר בקצרה.

משה גפני: אני חושב שחברי ועדת הכספים מסוגלים להבין את זה מהר.

איתי אהרונסון: בנוסף לשיפוי עבור רכישת המגרש, המחיר שהם משלמים דומה למחיר שמשלמים הזכאים באותם ישובים, וקיימת זכאות להלוואה עומדת שהיא מיועדת לבניית בית המגורים.

איתי אהרונסון: סכום ההלוואה העומדת משתנה בהתאם למיקום של הישוב ובהתאם לוותק כשוכר פרטי על פי הטבלה שמצורפת לחוק.

איתי אהרונסון: סכום ההלוואה העומדת, כפי שציינתי, בטבלה יש שני מרכיבים משפיעים, האם הישוב הוא פריפריה או מרכז הארץ.

איתי אהרונסון: קבענו שלוש מדרגות בעניין הזה, והדבר השני הוא הוותק שלו כשוכר.

איתי אהרונסון: קיימת הבחנה בהצעת החוק.

איתי אהרונסון: הזכאות להלוואה עומדת היא כלפי אנשים ללא הבחנה חדה  כפי שקיימת לגבי השיפוי עבור רכישת המגרש.

איתי אהרונסון: ההבחנה היא פחות חדה בהקשר של ישוב המקור וישוב היעד.

איתי אהרונסון: הרחבנו במידה מסוימת את רשימת הישובים בהם קיימים מפונים ובהם ניתן לקבל את ההלוואה העומדת לגבי מי שכבר רכש מגרש.

איתי אהרונסון: אלה הדברים המשמעותיים.

מירב תורג'מן: 4.	בסעיף 48 -     	(א)	בסעיף קטן (א), במקום "חמש שנים" יבוא "עשר שנים".

מירב תורג'מן: כאן מדובר על הארכת התקופה לשיפוי בגין מס רכישה.

מירב תורג'מן: (ב)	סעיף קטן (ה), בהגדרה "דירת מגורים אחרת" במקום "שש שנים" יבוא "אחת עשרה שנים".

מירב תורג'מן: מדובר כאן בתיקון טכני בעקבות הוספת חמש השנים לשיפוי בגין מס רכישה.

מירב תורג'מן: 5.	תיקון התוספת השנייה     	בתוספת השנייה לחוק העיקרי –     	(1)	בסעיף 3 - 	 (א)	המלים "כשהוא מוכפל במקדם הוותק כאמור בסעיף קטן (ב)" – יימחקו.

מירב תורג'מן: (ב)	סעיפים קטנים (ב) ו-(ג) – בטלים.

מירב תורג'מן: (2)	בסעיף 4(ג), המלים "כשהוא מחשוב בהתאם למקדם הוותק של הזכאי, כאמור בסעיף 3(ב)" – יימחקו.

מירב תורג'מן: כאן מדובר על תיקון משלים לסעיף 1, שהוא גם כן ביטול מקדם ותק המגורים שהיה בתוספת השנייה.

מירב תורג'מן: 6.	הוספת התוספת החמישית     	אחרי התוספת הרביעית יבוא:     "תוספת חמישית     	1.	ישוב היעד		סוג המגרש		סכום ותאריך הצמדה     		אמציה			500 מ"ר		201,300 ₪ - 16.10.2009	     		בני נצרים		250 מ"ר		45,148 ₪ - 13.1.2008 					1,000 מ"ר		127,277 ₪ - 13.1.2008     		נווה			250 מ"ר		45,148 ₪ - 13.1.2008 					1,000 מ"ר		127,277 ₪ - 13.1.2008     		ניצן			500 מ"ר		225,000 ₪ - 18.2.2005     		באר גנים		500 מ"ר		225,000 ₪ - 18.2.2005     		נטע			500 מ"ר		201,300 ₪ - 16.10.2009     		בני דקלים		500 מ"ר		201,300 ₪ - 16.10.2009

איתי אהרונסון: כאשר כתוב 500, הכוונה היא לכ-500.

איתי אהרונסון: כתבנו את זה כסוג המגרש, אבל יתכן שיש מקום לשיפור ניסוח בעניין הזה.

איתי אהרונסון: הכוונה היא מגרש מסוג ולא גודל מדויק.

איתי אהרונסון: יתכן שצריך להוסיף ולומר כ-500.

מירב תורג'מן: 2.	ישוב יעד	ישוב מקור     		אמציה		קטיף     		בני נצרים	נצרים     		נווה		עצמונה     		ניצן		נווה דקלים     		באר גנים	אלי סיני, בדולח, גדיד, גן אור, דוגית, חומש, מורג, נווה דקלים,   ניסנית, נצר חזני, פאת שדה, רפיח ים     		נטע		כפר דרום     		בני דקלים	נווה דקלים

דורון בן שלומי: אני רוצה להזכיר שבנושא הזה אנחנו סיכמנו שלקראת קריאה שנייה ושלישית, בגלל שכל נושא ישוב המקור הוא עלה חדש והוא לא היה בניסוח הראשון אלא בניסוח השני, אנחנו ביקשנו שיהיו ישוב אחד או מספר ישובים ---

זאב אלקין: אני אתייחס לנקודה הזאת.

זאב אלקין: ישוב שעל.

זאב אלקין: אני אתייחס.

זאב אלקין: זה שייך לנקודות שהן לא בניסוח אלא נשארו במחלוקת.

זאב אלקין: אנחנו נזכיר אותן בהמשך.

משה גפני: על זה דיברנו קודם.

משה גפני: בסדר.

זאב אלקין: לאחר סיום ההקראה, אני אתייחס לנקודות האלה.

מירב תורג'מן: 3.	הישוב בו נרכשו הזכויות בקרקע     	תקופת המגורים		אשקלון (שכונת הרצוג)	אמציה, בני דקלים	נווה, 				באר גנים, יד בנימין	נטע			בני נצרים 				ניצן, יסודות     	שנתיים או יותר		35,000 ש"ח		102,500 ₪		136,250 ₪ 	אך פחות משש שנים     	שש שנים או יותר	60,000 ₪		127,500 ₪		161,250 ₪ 	אך פחות משבע שנים     	שבע שנים או יותר	100,100 ₪		167,500 ₪		201,250 ₪ אך פחות משמונה שנים     שמונה שנים או יותר	140,000 ₪		207,500 ₪		241,250 ₪     4.	הישוב בו נרכשו הזכויות בקרקע		     	ישוב המקור		אבני איתן, גדיד, כפר		שומריה, עצמונה 				דרום, נווה דקלים 				נצר חזני 	 שנתיים או יותר				102,500 ₪ 	אך פחות משש שנים     	שש שנים או יותר 	אך פחות משבע שנים			127,500 ₪     	תקופת המגורים 	 	שבע שנים או יותר			167,500 ₪ אך פחות משמונה שנים     שמונה שנים או יותר			207,500  ₪

דורון בן שלומי: צריך להעיר שלגבי שומריה, מכיוון שיש בעיה,  יכול להיות שצריך כאן לשנות את הניסוח.

מירב תורג'מן: לגבי אבני איתן, שהוא ישוב בו נרכשו הזכויות בקרקע, אם זה אבני איתן, ישוב המקור שלו הוא גדיד, כפר דרום, נווה דקלים או נצר חזני, לגבי שומריה, מדובר בעצמונה.

דורון בן שלומי: כיוון ששומריה זה קיבוץ ושם אין דבר כזה נרכשו זכויות בקרקע, כיוון שהקרקע היא של הקיבוץ, צריך לתת הגדרה אחרת על מנת שהם יוכלו לממש את זה כי אחרת לעולם הם לא יוכלו לממש.

דורון בן שלומי: אין להם זכויות בקרקע.

דורון בן שלומי: קיבל מגרש על בניית בית.

איתי אהרונסון: הנושא ייבדק, האם הנוסח הקיים מאפשר לקבל את ההלוואה העומד גם בשומריה.

משה גפני: אם לא, יהיה ניסוח מתאים.

איתי אהרונסון: כן, נתמודד עם זה בהמשך.

מירב תורג'מן: אם מדובר בשנתיים או יותר, אך פחות משש שנים, זה 102,500 שקלים חדשים, אם מדובר בשש שנים או יותר אך פחות משבע שנים, זה 127,500 שקלים חדשים.

מירב תורג'מן: אם מדובר בשבע שנים או יותר אך פחות משמונה שנים, 167,500 שקלים.

מירב תורג'מן: אם מדובר בשמונה שנים או יותר, 207,500 שקלים.

משה גפני: יש הערות?

זאב אלקין: כפי שאמרתי, יש כמה הערות.

זאב אלקין: קודם כל, נושא אחד שכרגע הוא מובלע בניסוח שה וצג וזה מצבם של שוכרים פרטיים.

זאב אלקין: מדובר בשוכרים פרטיים שמסיבות כאלה ואחרות כבר רכשו זכויות בקהילות שהן לא קהילות היעד שלהם.

זאב אלקין: כרגע, לפי החוק הזה, הם יקבלו את ההטבה של ההלוואה העומדת והנושא הזה, כפי שאמרתי, עדיין נשאר בדיון בין המציעים לבין הממשלה ויוכרע סופית לקראת קריאה שנייה ושלישית.

זאב אלקין: זה מצד מה שנכנס.

זאב אלקין: לא צריך לציין את זה, אבל אני אומר לפרוטוקול כדי שהממשלה תהיה רגועה שאנחנו מודעים לכך שהנושא יצטרך לבוא לדיון נוסף.

זאב אלקין: יחד עם זאת, יש כמה נושאים שאני אמנה אותם -  ואני מקווה שיפקחו עלי חברים שלא פספסתי משהו – שהם לא נמצאים כרגע בניסוח של החוק וצריכים להתייחס אליהם בוודאי כאן בדיון כי יש כוונה לחזור אליהם לקראת קריאה שנייה ושלישית, ויכול להיות שגם להכניס את חלקם לדברי ההסבר.

זאב אלקין: קודם כל, לגבי רשימת יישובי היעד, כל הסוגיה של ישוב בת הדר.

זאב אלקין: כרגע הוא לא מוזכר כאן.

זאב אלקין: יש שאלה אם הוא צריך להיות מוזכר כאן וההכרעה בעניין הזה תבוא לקראת קריאה שנייה ושלישית.

זאב אלקין: אם כן, אמרתי את זה לפרוטוקול.

זאב אלקין: לא נראה לי שזה נושא חדש אבל כדאי להזכיר כאן לפרוטוקול גם הממשלה מודעת לנושא.

משה גפני: יש לך רשימה ארוכה?

זאב אלקין: לא.     	נקודה נוספת.

זאב אלקין: עלתה כאן סוגיה של יכולת להעמיד את ההטבה לאנשים שיש שאלה אם החוק חל עליהם או לא, החוק בניסוחו הנוכחי ויש שתי דוגמאות.

זאב אלקין: דוגמה אחת היא הדוגמה של שומריה שהוא קיבוץ ואין שם זכויות על המגרש.

זאב אלקין: לכן הסיכום הוא שעד קריאה שנייה ושלישית תיבדק הסוגיה המשפטית ואם צריך, יתוקן נוסח החוק כך שכמובן שומריה שנכנסת לכאן, באמת זה יהיה בר ביצוע ולא תהיה מניעה  של הניסוח המשפטי.

זאב אלקין: דוגמה שנייה היא אנשים שסיימו כבר לבנות.

זאב אלקין: גם לגביהם יתכן שיכול להיווצר קושי משפטי בניסוח הנוכחי וגם הסוגיה הזאת תיפתר עד לקריאה שנייה ושלישית.

זאב אלקין: שני נושאים משמעותיים  - וזאת כבר לא שאלה של הניסוח המשפטי – שאינם מופיעים כאן ויצטרכו לדון עליהם לקראת קריאה  שנייה ושלישית.

זאב אלקין: נושא אחד הוא מה שקרוי ישוב או יישובי סל.

זאב אלקין: מה לעשות עם שוכר פרטי שלא יכול להצטרף לקהילת המקור שלו, לקהילת היעד, מסיבות שונות.

זאב אלקין: למשל, אין שם מגרשים כבר ואין שום יכולת טכנית שהוא ייהנה מהחוק הזה כי הכל כבר סגור באותה נקודת התיישבות.

זאב אלקין: אין מחלוקת עם הממשלה, עד כמה שאני מבין, שצריכים לייצר לאנשים כאלה ישובי סל.

זאב אלקין: יש מחלוקת היכן זה צריך להיות והסוגיה הזאת תצטרך להיפתר לקראת קריאה שנייה ושלישית, אבל יכול להיות שכאן בדברי ההסבר כן כדאי לציין שיהיה פתרון מהסוג הזה.

מירב תורג'מן: זאת אומרת שמי מבין הישובים ייחשב ישוב סל לצורך אותם אנשים.

זאב אלקין: בדיוק.

זאב אלקין: הסוגיה השנייה, יכול להיות שבנצי יוכל להציג אותה טוב ממני כי מבחינה מסוימת זה בא ביוזמת הממשלה כתוספת לחוק.

זאב אלקין: אני כמובן תומך להכליל את זה כרגע בדברי ההסבר ולהשאיר פתח לקריאה  שנייה ושלישית.

בנצי ליברמן: למעשה חלק מתיקון העיוותים של ועדת החקירה  ותפיסת הממשלה בדברים שצריך לתקן אותם, יש בעיה  של בנים ממשיכים כרגע בעיקר בישוב ניצן וניצנים, שני מקומות שהם ממש קרובים האחד לשני והשומות הן שונות בהיקפים גדולים, בערך בעשרים אחוזים.

בנצי ליברמן: יש כוונה שכרגע אין הסכמה, לא מהאוצר, לראות איך אנחנו יוצרים שוויון.

בנצי ליברמן: זה גם נכון, גם צודק וגם ראוי.

בנצי ליברמן: הדבר הזה נמצא עכשיו בבדיקה אצל השמאים של מינהל מקרקעי ישראל ובמידה והדבר יתאפשר, משרד המשפטים לא מתנגד שאנחנו בחוק ניצור שוויון בין המגרשים של ניצן וניצנים לגבי הבנים הממשיכים.

בנצי ליברמן: אני רוצה להשאיר את הנושא הזה פתוח משום שהדבר הזה יתברר בימים הקרובים ממש ובהתאם לדיונים שיהיו  אנחנו נבוא בדין ודברים עם האוצר והמינהל כדי לראות אם הדבר הזה יתאפשר.

בנצי ליברמן: אנחנו רוצים לנצל את החוק הזה כי אחרת אנחנו נימצא בטווחים בלתי סבירים מבחינת לוחות הזמנים.

יעקב ברקאי: לגבי שתי הנקודות האחרונות.

יעקב ברקאי: ישוב סל מבחינתנו הוא בעייתי.

משה גפני: אגב, מה עלות החוק הזה?

יעקב ברקאי: לפי הערכות שלנו עד כעשרים מיליון שקלים.

משה גפני: על זה אנחנו מבזבזים עכשיו חצי שעה?

יעקב ברקאי: זה תיקון חוק.

משה גפני: תכף נדבר על זה.

יעקב ברקאי: לגבי יישובי הסל.

יעקב ברקאי: הרציונל שעומד מאחורי תיקון החוק ומאחורי המלצותיה של ועדת החקירה, הרציונל של שימור הפרטיות של אוכלוסיות המפונים.

יעקב ברקאי: יש ויכוח או אי הסכמה בינינו לבין המציעים לגבי השאלה האם כלל אוכלוסיית המפונים היא אוכלוסייה שניתן לראות אותה כאוכלוסיית מקור שעוברת לכל יעד באשר הוא, או האם כל ישוב עומד בפני עצמו בתור גרעין של אוכלוסייה שאותה צריך לשמר.

יעקב ברקאי: אי ההסכמה הזאת באה לידי ביטוי בתיקון.

יעקב ברקאי: אנחנו לא הסכמנו כרגע לשים ישוב סל כי הוא בעצם מבטא את עמדת המציעים שכל אוכלוסייה ---

זאב אלקין: לא, הסכמתם, אבל את הישוב שאתם הסכמתם, אנחנו לא הסכמנו שהוא יהיה ישוב סל.

יעקב ברקאי: נכון.

יעקב ברקאי: כאן הממשלה בעצם אמרה שאם אנחנו מפנים כממשלה את המפונים למקום אחד מסוים, עדיף שהוא יהיה לפי תכנון או הפניה לאומית.

יעקב ברקאי: אז אמרנו שאין לנו שום בעיה לדבר על החלוציות כישוב כזה והייתה התנגדות של המציעים, ומכיוון שכך, זה לא נכנס כרגע לתיקון החוק.

יעקב ברקאי: לגבי הנקודה החמישית שבנצי העלה.

יעקב ברקאי: ודאי שאין שום בעיה להשוות שומה, אם זה הולך לכיוון למעלה.

יעקב ברקאי: אני חושב שהתיקון הנוכחי הוא לא המקום הנכון לתקן את זה.

יעקב ברקאי: אני חושב שגם מינהל מקרקעי ישראל לא ממש שלם עם ההצעה הזאת, בלשון המעטה.

יעקב ברקאי: זה יידון.

יעקב ברקאי: אני חושב שהחוק הנוכחי הוא לא המקום הנכון לעשות את הדבר הזה.

משה גפני: אז מה לעשות עכשיו?

זאב אלקין: זה לא נכנס כרגע.

קריאה: הם משאירים את זה לקריאה שנייה ושלישית.

משה גפני: אז לשם מה אתה אומר את הדברים עכשיו?

יעקב ברקאי: כהתייחסות.

זאב אלקין: שלא יאמרו שהם לא התנגדו.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אתם לא תטענו לקראת הקריאה השנייה והשלישית, אם זה יעלה, שזה נושא חדש אלא אז תתווכחו.

יעקב ברקאי: נתווכח תוך כדי הדיון.

מירב תורג'מן: אני ארשום בדברי ההסבר שהנושא הזה נמצא  בבחינה והוא יובא לדיון והכרעה לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

משה גפני: בסדר.

זאב אלקין: שתי נקודות שירדו מנוסח החוק.

זאב אלקין: הם היו בו בקריאה הטרומית אבל הם ירדו כי הממשלה אמרה שהיא תודיע שהבעיה נפתרה.

זאב אלקין: נושא אחד הוא הישובים הלא מוכרים.

זאב אלקין: כשהיינו בדיון אמרו לנו שעוד מעט חותמים על ההחלטה של הוועדה המיוחדת.

זאב אלקין: זה נחתם כבר?

בנצי ליברמן: על מנת לקצר הליכים היו צריכים לעבור ממש מפונה-מפונה.

בנצי ליברמן: בסוף השבוע שעבר קיבלתי החלטה לגבי ה-90 אחוזים לחתום מיד ולשחרר ו-10 אחוזים, זה ייקח קצת יותר זמן כי העסק מורכב אצל המתיישבים.

זאב אלקין: אם כן, תשעים אחוזים כבר חתומים.

בנצי ליברמן: אם לא חתומים, יהיו חתומים ממש ביומיים הקרובים.

בנצי ליברמן: אני רוצה לומר שהנושא הזה נפתר.

זאב אלקין: נושא נוסף הוא פטור מחובת המכרזים.

זאב אלקין: הייתה כאן אמירה שיש הסדר שמספק את משרד השיכון מבחינת לוחות הזמנים של המכרזים והחשב הכללי והשאלה אם זה נכון, אם יש כאן נציג של משרד השיכון שיוכל לאשר את זה, שיש הבנה שהמינהלת הובילה אליה, שפותרת את הבעיה בלי צורך בפטור מחובת המכרזים.

זאב אלקין: יש כאן נציג של משרד השיכון?

משה גפני: לא.

זאב אלקין: בדיון הקודם ביקשנו שיהיה ויודיע.

משה גפני: בסדר, הוא עסוק.

זאב אלקין: אם כך, אני מבקש – זאת פנייה אליך אדוני היושב ראש ולייעוץ המשפטי – את הנושא של פטור מחובת המכרזים להשאיר בדברי ההסבר.

זאב אלקין: להוריד את זה מהחוק ולהשאיר בדברי ההסבר, כי הסיכום שלנו עם הממשלה היה שהממשלה תודיע כאן על ידי נציג משרד השיכון שההסדר החדש פותר את הבעיה .

מירב תורג'מן: זה היה בהצעה הטרומית וזה ירד לקריאה ראשונה.

מירב תורג'מן: ככל שזה יידרש, זה יוחזר.

זאב אלקין: בדיוק.

זאב אלקין: אין לי כוונות להחזיר את זה אבל אני רוצה לשמוע את נציג משרד השיכון אומר שאכן יש פתרון.

איתי אהרונסון: בהסכמה עם חבר הכנסת אלקין, דבר אחד לומר לפרוטוקול.

איתי אהרונסון: מה שלכאורה מובן מאליו, יכול להיות שבמחשבה נוספת נחשוב שצריך גם לכתוב אותו וזאת העובדה שההסדר הזה מבוסס על זמינות מגרשים.

איתי אהרונסון: היה ואין מגרשים זמינים, אז אין מגרשים זמינים, ואם יש עודף ביקוש, צריך למצוא מקומות אחרים.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: מה עוד?

משה גפני: אני הולך להצבעה, אבל לפני כן אני רוצה לומר משפט, חבר הכנסת אלקין, ואני רוצה בעיקר לומר לממשלה.

משה גפני: אני אומר לכם כמחוקק שאני מתבייש בחוק הזה.

משה גפני: זאת צורת חקיקה שהיא איננה ראויה.

משה גפני: זה שאנחנו ניכנס לשמות מדויקים עם סכומים מפורטים עד השקל האחרון, זאת תעודת עניות לממשלה.

משה גפני: זה דבר שהיה צריך להגיע להסכמה וחברי הכנסת המציעים היו צריכים לסמוך על מה שהממשלה תאמר.

משה גפני: זה מעיד על חוסר אמון בין שני המרכיבים.

משה גפני: כמעט ולא נתקלתי בחקיקה כזאת.

משה גפני: אין ברירה.

משה גפני: אני לא אומר את זה לכם אלא אני אומר את זה לממשלה.

משה גפני: הממשלה כממשלה.

משה גפני: זה מצב שבעצם היה צריך לעשות אותו גם בלי החוק.

משה גפני: אני מברך את חבר הכנסת אלקין וגם את כל יוזמי החוק.

זאב אלקין: גפני בתוכם.

משה גפני: אני מברך על היוזמה הזאת אבל  יש כאן דברים שבאמת הם מיותרים לגמרי.

משה גפני: היה צריך לבצע אותם קודם, היה צריך לעשות אותם גם בלי החוק.

משה גפני: יש דברים שאין ברירה וצריך לעשות בחוק אבל החוק הזה לא נעשה רק באין ברירה.

משה גפני: יש כאן סעיפים שלא היו צריכים להיות בחקיקה ראשית.

משה גפני: הם היו צריכים להיעשות כבר מזמן והם יכולים להיעשות גם היום.

משה גפני: יש כאן דברים שלא צריך אותם.

משה גפני: בספר החוקים של מדינת ישראל יהיה רשום שבמקור של עצמונה יהיה 202,328 שקלים.

זאב אלקין: כך נראה גם החוק המקורי.

משה גפני: הערתי את הערתי.

משה גפני: אני לא מתכוון לממשלה מסוימת אבל אני בעיקר מתכוון לממשלה הזאת.

משה גפני: אני מתכוון לכל הממשלות.

בנצי ליברמן: הממשלה הזאת, משום שהיא רוצה להעביר את החוקים באופן מהיר, היא מתלבשת באופן פרדוכסלי על הצעות חוק פרטיות כי אחרת זה יהיה בעוד שנה.

בנצי ליברמן: משום כך אנחנו נעזרים בחברי כנסת שמובילים את העניין ואנחנו סומכים את ידינו כדי למהר ולא לחכות חודשים ארוכים.

בנצי ליברמן: אם זה לא יהיה כתוב בסעיף האחרון, הפקיד האחרון במינהל מקרקעי ישראל תוקע שנה עסקה, אם זה לא יהיה כתוב על השקל.

בנצי ליברמן: זאת לא שאלה של הממשלה.

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: משהו במה שאמרתי לא בסדר?

בנצי ליברמן: לא, בסדר גמור.

משה גפני: בעזרת השם אני אומר לבוחרים בבחירות הבאות שבכלל לא יצביעו לא לליכוד ולא לקדימה אלא שיצביעו לפקיד האחרון ושהוא יעמוד לבחירות.

משה גפני: הרי אתה יודע שהוא בסוף תוקע את זה ואתה יודע שאנחנו מבזים את ספר החוקים של מדינת ישראל כשאנחנו עושים חוק שבסופו של דבר אנחנו רוצים לעקוף את הפקיד האחרון.

משה גפני: זאת תמונת המצב וזה ביזיון.

משה גפני: אין ברירה, אתה יודע, הכרח לא יגונה, אבל זה המצב.

משה גפני: אחרי שסיימתי להבוקר את הקיטורים שלי נגד הממשלה אנחנו עוברים להצבעה על הצעת חוק יישום תוכנית ההתנתקות (תיקון מס' 3), התשע"א-2011, כפי שהוקראה על ידי היועצת המשפטית עם התיקונים, עם התוספות ועם הנושאים החדשים שהם כבר לא יהיו נושאים חדשים, עם השינויים בחוק עצמו ובדברי ההסבר.

יעקב אדרי: למרות הסתייגותו של היושב ראש.

משה גפני: לא למרות.

משה גפני: אני אומר שצריך את החוק ואין ברירה, אבל זאת תעודת עניות.

משה גפני: החוק הזה הוא אחד מהנושאים שבו אומר נציג הממשלה - ואם הוא לא היה אומר, אני אמרתי את זה - שאין ברירה, צריך להגיע עד השקל האחרון באיזשהו ישוב כי אחרת הפקיד יתקע את זה.

יעקב אדרי: נכון.

יעקב אדרי: חד משמעית.

משה גפני: אם לא הפקיד, אז כמובן היועץ המשפטי.

משה גפני: מישהו בלשכה המשפטית.

משה גפני: אנחנו מצביעים על אישור החוק לקריאה ראשונה.

משה גפני: ה צ ב ע ה     הצעת החוק אושרה פה אחד     תודה רבה.