ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 445, 2011-02-08 10:30

חמד עמאר: בוקר טוב לכולם.

חמד עמאר: אנחנו פותחים דיון מהיר שהתבקש על-ידי חברי הכנסת מגלי והבה, חנא סוויד, חבר הכנסת זחאלקה ואני.

חמד עמאר: הדיון היה אמור להתקיים ב-7 בדצמבר, ועקב השריפה בכרמל הדיון הזה בקשר להרעלה של משפחת כיוף  בעוספייה נדחה.

חמד עמאר: גם אני ביקשתי את הדיון המהיר, ואני רוצה להתחיל קודם כול בהתייחסות של התקשורת בנושא.

חמד עמאר: ההודעה הראשונה של התקשורת הייתה: "רצח והתאבדות בעוספייה" – בלי לבדוק עובדות, בלי לעשות שום עבודה יסודית.

חמד עמאר: זה יצא מכל אתרי האינטרנט, זה יצא בחדשות ברשת ב', אני שמעתי את זה.

חמד עמאר: חברי כנסת ניגשו אליי ושאלו אותי מה קרה בעוספייה – אבא הורג את אשתו ואת הבת שלו ומתאבד?

חמד עמאר: ולמחרת בבוקר התבררו העובדות: הייתה הרעלה – לא היה רצח ולא התאבדות.

חמד עמאר: הייתה הרעלה בגלל הגז של הגנרטור.

חמד עמאר: אני קורא לתקשורת: דברים רגישים כאלה צריך לברר, לבדוק את הנושא לפני שיוצאים לתקשורת.

חמד עמאר: זה מעבר להודעה בתקשורת שהיה רצח והתאבדות.

חמד עמאר: זה משפחות של האישה, של הבעל – זה דבר מאוד רגיש שהתקשורת צריכה לבדוק אותו טוב מאוד.

חמד עמאר: גם למשטרה היה חלק בזה כי גם היא לא בדקה את העובדות מהתחלה, וגם היא הוציאה את ההודעה לתקשורת.

חמד עמאר: לכן אני קורא לתקשורת לבדוק עובדות לפני שהיא מפרסמת.

חמד עמאר: שנית – חיבור בתים בעוספייה ובדלית אל-כרמל – יהיה לנו דיון נפרד בנושא ב-11:30.

חמד עמאר: עכשיו נתחיל בדיון בקשר להרעלה של הגנרטור.

חמד עמאר: אני מבקש מחבר הכנסת מגלי והבה להתחיל.

מגלי והבה: אדוני היושב ראש, אני מברך אותך על ניהול הישיבה.

מגלי והבה: אני רק רוצה לדעת לפני שאנחנו פותחים בדיון מי נציגי הממשלה שנמצאים פה ונוגעים לעניין, לא סגן השר איוב קרא.

יורם רונדשטיין: יורם רונדשטיין סגן מנהל מִנהל החשמל, משרד התשתיות הלאומיות.

שבתי אלבוחר: שבתי אלבוחר מלשכת היועץ המשפטי של משרד התשתיות.

חמד עמאר: סמדר ממשרד התשתיות.

מגלי והבה: כי אחרת הדיון היה הופך לעקר.

חמד עמאר: יש נציגים ממשרד הפנים?

לאה ורון: כן, הגברת שירה ברנד.

שירה ברנד: עורכת הדין ברנד מהלשכה המשפטית.

חמד עמאר: משרד המשפטים הוזמנו?

לאה ורון: הוזמנו, אבל זה לא- - -

מגלי והבה: אני רוצה לברך את ראש מועצת דלית אל-כרמל ואת הנכבדים שבאו ממשפחת כיוף, חברי מועצות גם מעוספייה וגם מדלית אל-כרמל.

מגלי והבה: מברכים אתכם על הגעתכם.

מגלי והבה: נכון שהעילה לדיון הזה היו השריפה או המקרה הטרגי שקרה למשפחה באותו יום עצוב וקשה לכולם שקיבלנו בתדהמה.

מגלי והבה: אני מברך גם את ראש מועצת עוספייה שנכנס כעת.

מגלי והבה: כמו שאמר חברי, חבר הכנסת עמאר, הודעת התקשורת בישרה לנו כאילו היה מקרה טרגי מסיבות אחרות.

מגלי והבה: אחר כך התבררו העובדות שכמובן, באו באיחור.

מגלי והבה: זאת ההזדמנות להגיד למשפחה שאנחנו השתתפנו בצערכם לפני שידענו את המציאות וגם המשכנו ללוות את הכאב שלכם.

מגלי והבה: אבל הבעיה העיקרית של הדיון הזה היא באמת נושא חיבור הבתים לחשמל בצורה שאנחנו מלווים שנים רבות.

מגלי והבה: אנחנו יודעים שיש בעיה של חיבור בתים לחשמל לא רק בדליה ובעוספייה, אלא בכלל בכפרים אחרים או בכל המגזר.

מגלי והבה: כשאנחנו מדברים על סוגיית חיבור החשמל באים בטענות, קודם כול לאזרחים, ולא לאלה שאחראים על התכנון ואמורים לסייע ולדאוג למכלול הדברים כדי שהאזרח יוכל לקבל את החשמל שלו ואת מה שמגיע לו בחוק ובדין.

מגלי והבה: הבעיה הנוספת היא שיש בתים קיימים שנים רבות שלא חוברו לחשמל בגלל חוסר בתוכניות מתאר או תוכניות מפורטות.

מגלי והבה: אני לא רוצה להרחיב בנושא, אלא לציין את העובדה שהיום גם בדליה וגם בעוספייה לא קיימת תוכנית מתאר מאושרת אד-הוק שמטפלת בכל הבניינים הקיימים שאין להם חיבור לחשמל.

מגלי והבה: זאת הבעיה העיקרית שאנחנו מטפלים בה היום שעובדתית, אנשים גרים בבתים, ובבתים האלה או שיש להם התחברות פירטית או שאין להם חשמל.

מגלי והבה: ביקשנו לקבוע את הדיון הזה בוועדת הכלכלה, וטוב שיש גם נציגים ממשרד הפנים וממשרד התשתיות כדי לשאול גם אותם הכיצד ניתן לפתור את הבעיה.

מגלי והבה: אנחנו זוכרים שהסוגיה הזאת נפתרה בעבר בצו.

מגלי והבה: הראשון שטיפל בזה בזמנו היה אריאל שרון כשהיה שר התשתיות הלאומיות, והצו הוצא לא רק כתקנה, אלא היה אחריו הליך ביצוע, ואלפי בתים במגזר הלא יהודי – במגזר הערבי – התחברו לחשמל בכל הארץ.

מגלי והבה: יושב פה נציג משרד התשתיות, והוא בטח ישכיל אותנו וירחיב בנושא.

חמד עמאר: זה צו שחל.

מגלי והבה: זה התחיל בתקופת שחל, אני יודע, אבל אני מדבר על כך שהחיבור לחשמל של אותם בתים בפועל היה באמצע שנות ה-90.

לאה ורון: ב-1988.

מגלי והבה: כן, אבל אני זוכר שב-1996 הייתה התקופה שהתחברו קרוב ל-3,000 בתים בכל המגזר.

מגלי והבה: היום ישנה בעיה, ופנינו לשר התשתיות הלאומיות.

מגלי והבה: הוא החזיר לי מכתב השבוע, ובו הוא אומר שהוא בעד חיבור הבתים האלה לחשמל, אבל זה לא בסמכותו.

מגלי והבה: אני מצטט מכתב שהעביר לנו שר התשתיות הלאומיות.

מגלי והבה: מצד שני משרד הפנים אומר שאם אין תוכניות מתאר הוא לא יכול לחבר את הבתים האלה לחשמל.

מגלי והבה: כשאנחנו רואים את הבעיה – עמדת המשרד לתשתיות לאומיות ועמדת משרד הפנים אנשים צריכים להתחבר לחשמל מהשמים, פשוט מאוד.

מגלי והבה: ואז אולי משם תהיה להם אפשרות להתחבר ולהיות מחוברים.

מגלי והבה: אנחנו במאה ה-21 ומדברים על עיר קרובה לחיפה ולמרכז החיים, ועדיין עשרות בתים בדלית אל-כרמל - -

קריאות: מאות.

מגלי והבה: אוקיי, מאות בתים.

מגלי והבה: מאות בתים לא מחוברים, ואנשים סובלים.

מגלי והבה: זה לא אנשים שלא ניסו לעשות רישוי לבתים שלהם, זה לא אנשים שבאו והתחילו לבנות בלי לשאול.

מגלי והבה: יש שם ועדת תכנון ובנייה, ואנחנו ליווינו את זה בנושא תוכניות המתאר, ויודעים את הבעיות שיכול לקחת שנים עד שיתחברו אל תוכניות המתאר.

מגלי והבה: אני מניח שיש גם דיון בוועדה לביקורת המדינה, ומטרת הדיון, אדוני היושב ראש, היא שנצא מכאן בהחלטה מעשית: או לחדש את התקנות בלי שיהוי בתיאום בין משרד הפנים ומשרד התשתיות הלאומיות כדי שנוכל לבוא עם תשובה לאנשים שהם יכולים להתחבר עד שתהיינה תוכניות מתאר.

מגלי והבה: זאת לא בעיה של האזרח הפשוט.

מגלי והבה: האפשרות השנייה היא שמשרד התשתיות ומשרד הפנים יקבלו החלטה ולא יתחמקו.

מגלי והבה: כשהשר שולח מכתב ואומר שזה לא באחריותו ולא בסמכותו – זאת התחמקות.

מגלי והבה: כי כל השנים האלה משרד התשתיות הלאומיות היה לו הצו.

מגלי והבה: אנחנו פה במקרה שלושה חברי כנסת דרוזים, ויש עוד אחד.

מגלי והבה: אנחנו בסך הכול טובים במדינה הזאת לדברים אחרים, אבל לא טובים להיות אזרחים שווים כמו כל אזרחי מדינת ישראל.

מגלי והבה: אנחנו לא מקיימים את הדיון הזה ואת ההצעות לסדר היום בשביל לסמן "וי", אלא בשביל לתת פתרון.

מגלי והבה: אין לי טענות לפקידות, כי כל אחד יביע את העמדה של המשרד שלו, אבל אנחנו צריכים שיהיה ברור שהנושא הזה יעבור לוועדה לביקורת המדינה ונדרוש ועדת חקירה אם לא נקבל תשובות מספקות שיכולים לחדש את התקנות האלה.

מגלי והבה: תוכניות המתאר זה סיפור אחר, ואנחנו יודעים כמה אנחנו, חברי הכנסת, מלווים את הנושא הזה.

מגלי והבה: זה יכול לקחת שנים.

מגלי והבה: אבל בשביל שלא נחזור לטרגדיה שכואבת לכולם – ואני הכרתי את המשפחה, הייתי אצל אבי המשפחה בבית.

מגלי והבה: כולנו יודעים מה זה לאבד אנשים יקרים בגיל צעיר בתחילת החיים שלהם על לא עוול בכפם, רק מכיוון שמי שאחראי ונוגע לקבלת החלטות ולהוצאת תקנות לא היה ער לכך שאנחנו יכולים לשלם מחיר יקר.

מגלי והבה: לא בכדי שאנשים באו גם היום – גם ראשי הרשויות, גם תושבי המקום – כדי לצאת מפה בהחלטה שתחייב את משרדי הממשלה לשינוי המצב.

מגלי והבה: שלא נבוא רק בטענות לממשלה הקיימת; לממשלה הקיימת יש המון חסרונות בכך שהיא לא "סופרת" את הדרוזים, אבל כל ממשלות ישראל לא עשו מה שצריך לעשות.

מגלי והבה: לכן אני מקווה שביקורת המדינה תצטרך להוציא החלטה לוועדת חקירה פרלמנטרית שתעשה את הצדק עם האזרחים, שכל עוולם הוא שהם עושים את כל החובות שלהם, אבל כנראה, על הזכויות שלהם הם עדיין צריכים להילחם שנים רבות כדי לקבל אותם.

מגלי והבה: תודה, אדוני.

חמד עמאר: תודה לך.

חמד עמאר: חבר הכנסת חנא סוייד, בבקשה.

חנא סוייד: תודה, אדוני היושב ראש.

חנא סוייד: בראשית דבריי אני רוצה להגן על התדמית של הכנסת.

חנא סוייד: אנחנו ביקשנו את הדיון המהיר הזה ב-7 בדצמבר.

חנא סוייד: לא כל דיון מהיר שאנחנו מבקשים מתעכב חודשיים ויום- -

חמד עמאר: היינו אמורים לקיים דיון מהיר ב-7 בדצמבר, שבועיים אחרי הטרגדיה של משפחת כיוף, אבל בגלל השריפה בכרמל נציגי הממשלה לא יכלו להגיע.

חנא סוייד: אז בגלל השריפה זה נדחה.

חנא סוייד: רק רציתי לציין את זה מכיוון שזה נושא חשוב וכאוב, ואני לא רוצה שהאזרחים יחשבו שאנחנו מעכבים דברים, ודיון מהיר נערך כל-כך מאוחר.

חנא סוייד: נכון שביקשנו לקיים את הדיון הזה לאחר מקרה טרגי שבו משפחת כיוף נספתה בעוספייה – אבא, אמא ובת – שנהרגו ממחנק מגזים שנפלטו מגנרטור שהופעל מכיוון שאין לבית חיבור חשמל.

חנא סוייד: זאת עובדה שאנחנו צריכים להתמודד איתה במאה ה-21 ביישוב במרכז הארץ ליד אוניברסיטת חיפה.

חנא סוייד: כמעט ב-400 בתים ביישוב עוספייה אין חיבורי חשמל, ובעוד כ-600 בתים בדליית אל-כרמל.

חנא סוייד: בשני היישובים – בדליית אל-כרמל ובעוספייה – אנחנו מדברים על כאלף בתים שאין בהם חיבורי חשמל.

חנא סוייד: כלומר החיים באותם בתים לא מתנהלים בצורה נורמלית וטבעית.

חנא סוייד: יש מחסור גדול, ויש סכנה בטיחותית אקוטית ואמיתית באותם 1,000 בתים – שכולם יידעו את הדבר הזה.

חנא סוייד: והנה, הסכנה הבטיחותית הזאת התממשה אצל אותה משפחה מסכנה שנספתה במקרה הטרגי הזה.

חנא סוייד: ואני יכול להוסיף שיש עוד אלפים על גבי אלפים בהרבה יישובים אחרים: גם בבית-ג'אן שחבר הכנסת מגלי והבה גר.

חנא סוייד: עכשיו  הוא דיבר בעיקר על הכרמל, אבל בכפר שלו יש מאות בתים שלא מחוברים לחשמל, לא פחות מאשר בדליית אל-כרמל ועוספייה.

חנא סוייד: אז הבעיה היא בעיה רבתי, כוללת, בהרבה יישובים – גם ביישובים דרוזיים וגם ביישובים ערביים אחרים.

חנא סוייד: הבעיה העיקרית של חיבורי חשמל היא בחוק התכנון והבנייה.

חנא סוייד: סעיף 157א לחוק התכנון והבנייה איננו מאפשר חיבור בתים שנבנו ללא היתר בנייה לרשת החשמל, המים והטלפון.

חנא סוייד: זאת הבעיה העיקרית.

חנא סוייד: כל הדיבור על הוראת השעה משנת 96' ועל הוראת שחל מ-88' וכל החיבורים האימפרוביזוריים והמאולתרים ועל-פי צווים – זה לא פתר את הבעיה.

חנא סוייד: עובדה, אנחנו נשארנו עם 1,000 בתים בעוספייה ובדליית אל-כרמל ללא חיבורי חשמל, וזאת הערכה מאוד צנועה, לדעתי.

חנא סוייד: לדעתי, יש יותר.

חנא סוייד: אז כל הצווים האלו והוראות השעה לא פתרו את הבעיה.

חנא סוייד: למה?

חנא סוייד: כי הוראת השעה מדברת על בתים שנבנו לפני 87', ושלא התווספה אליהם בנייה אחרי שנת 87'.

חנא סוייד: המאגר של הבתים האלה נגמר.

חנא סוייד: הוראת השעה גמרה אותו – כמעט גמרה אותו.

חנא סוייד: בוא נגיד, אפשר יהיה אפשר לגרד עוד קצת בתים שאנשים ישנו ולא ידעו את הזכויות שלהם ולא התחברו.

חנא סוייד: אבל המאגר הגדול של האלפים והמאות – נגמר.

חנא סוייד: לכן מה שאנחנו צריכים אם אנחנו באמת רוצים להתעמת עם הבעיה ולמצוא פתרון אמיתי לבעיה – הפתרון הוא לא הארכת הוראת השעה, כי הוראת השעה לא פותרת את הבעיה הזאת.

חנא סוייד: פשוט מאוד, שלא נתחיל עכשיו לדבר.

חנא סוייד: הדיון כאן בוועדת הכלכלה הוא אוהד, ואני מודה לוועדה שהסכימה לקיים את הדיון, אבל הפתרון לא נמצא כאן, הוא נמצא במקומות אחרים.

חנא סוייד: הוא נמצא אצל משרד הפנים ואצל ועדת הפנים.

חנא סוייד: למה אצל משרד הפנים?

חנא סוייד: כי משרד הפנים אמון על הכנת תוכניות מתאר, ומשרד הפנים לא הכין תוכניות מתאר לעוספיה ולדלית אל-כרמל.

חנא סוייד: האנשים של עוספיה ודליית אל-כרמל אינם קרימינלים, אינם פושעים.

חנא סוייד: הם אנשים שמקיימים חוק ומתגייסים לצבא, כמו שהזכיר את זה חבר הכנסת מגלי והבה.

חנא סוייד: ומקיימים את כל החובות שצריך לקיים – רק לא מכינים להם תוכניות מתאר שיהיו הבסיס להיתרי בנייה.

חנא סוייד: אילו היו תוכניות מתאר אז היו היתרי בנייה והיו חיבורי חשמל, ואין כל בעיה בכלל.

חנא סוייד: לכן האחריות רובצת על משרד הפנים, על הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה בחיפה שאינה מזרזת ואיננה מסיימת את הכנת תוכניות המתאר כש מכוחן אפשר להכין תוכניות מפורטות ולהוציא היתרי בנייה.

חנא סוייד: זאת הבעיה.

מגלי והבה: אדוני לא מתנגד שיהיה לנו צו ביניים כדי לפתור את הבעיה הזמנית.

חנא סוייד: הלוואי.

מגלי והבה: כי אחרת אנחנו נישאר בלי תוכניות מתאר עוד כמה שנים, אבל אלפי אנשים יישארו בלי- - -

חנא סוייד: הלוואי.

מגלי והבה: אני עוזר לך.

חנא סוייד: אני מאוד מסכים איתך.

חנא סוייד: תסכים איתי שזה בידי הממשלה.

חנא סוייד: הממשלה תרצה – יהיה, לא תרצה – לא יהיה.

חנא סוייד: הממשלה מוזמנת.

חנא סוייד: לא להתחבא מאחורי שחל והוראת שעה – כל זה היסטוריה.

חנא סוייד: היום יש עובדות בשטח: יש אלף בתים ועוד חמש מאות מבית-ג'אן – זה 1,500.

חנא סוייד: אני יודע על עוד כמה מאות בכסרא ובכפר-סמיע, בינוח ובג'ת – אנחנו מדברים על 3,000 בתים לפחות ביישובים הדרוזים שאין בהם חיבורי חשמל, והם סכנה בטיחותית, ושהממשלה מוזמנת; אם היא רוצה לפתור להם ספציפית את הבעיה – לי אין כל התנגדות בכלל אף על פי שאני לא דרוזי.

חנא סוייד: אין לי עם זה בעיה – להפך, אני חושב שאני עושה עבודה הומניטרית בכך שאני עוזר לבתים שנמצאים בסכנה בטיחותית.

חנא סוייד: אני רק רוצה להזכיר שסעיף 157 הוא מאוד בעייתי.

חנא סוייד: הוא מנסה להתמודד עם מין שאינו מינו.

חנא סוייד: נכון שיש בעיה עם בנייה ללא היתר, אבל הפתרון והתרופה הם לא על-ידי חקיקה מפלה שיוצרת בעיות בטיחותיות של חיים ומוות.

חנא סוייד: הפתרון צריך להיות בזירוז הכנת תוכניות מתאר ולא בעונש אפריורי על מי שרוצה לבנות בית למשפחה שלו – זה כל החטא שהאנשים האלה עשו.

חנא סוייד: הבחור הזה שנספה – מה הוא עשה?

חנא סוייד: הוא עשה פשע גדול – הוא בנה בית למשפחה שלו, ומשרד הפנים על-ידי סעיף 157א החליט להעניש אותו מראש.

חנא סוייד: שימו לב שאותם בתים שהם ללא היתר ולא חוקיים על פי הז'רגון החוקי הם בתים שמשלמים ארנונה.

חנא סוייד: זאת אומרת אם בעל בית כזה מבקש מראש הרשות שיפטור אותו מארנונה, הוא יגיד לו שהוא ל יכול, שהוא חייב לשלם ארנונה.

חנא סוייד: אף על פי שהוא חי בבית שלא מחובר לחשמל והוא תחת סכנה.

חנא סוייד: הוא חי תחת סכנה.

חנא סוייד: אבל לצורך המיסים ולצורך הארנונה ולצורך מס שבח וכל החובות – הבתים האלה קיימים כאילו יש להם היתר.

חנא סוייד: אבל לצורך חיבור חשמל הם לא מאושרים.

חנא סוייד: לסיכום דבריי, הפתרון צריך להיות, לדעתי, בשתי פעימות: פעימה מיידית שאותה הממשלה צריכה לעשות – להוציא צו שמסיים את הסבל של אותן אלף משפחות בדליית אל-כרמל ובעוספייה ובמשפחות האחרות, שייתן להם חיבור חשמל.

חנא סוייד: הרי חיבור החשמל הוא לא שיחליט אם הבתים האלה ימשיכו להתקיים או יהרסו אותם.

חנא סוייד: זה לא הדבר.

חנא סוייד: אנחנו מכירים בתים עם חיבורי חשמל ועם חיבורי אינטרנט שאפשר להרוס וגם להשאיר.

חנא סוייד: אז הדבר הראשון הוא לחבר את הבתים האלה ולסיים את המצוקה ואת הציפייה של אותן משפחות; מצד שני – לסיים הכנת תוכניות מתאר לשני היישובים, כך שתוכניות המתאר יהיו הבסיס לחיים נורמליים שמי שרוצה לבנות בית, שלא יעשה פשע ולא יעבור על החוק.

חנא סוייד: לאפשר לאנשים לחיות בצורה נורמלית.

חנא סוייד: תודה.

חמד עמאר: תודה רבה לחבר הכנסת חנא סוויד.

חמד עמאר: סגן השר, חבר הכנסת איוב קרא.

איוב קרא: תודה, אדוני היושב ראש.

איוב קרא: גברתי מנהלת הוועדה, אני חושב שעשית דבר נכון שחיברת את שני הדיונים.

איוב קרא: אני רוצה לברך את חברי הכנסת, חברי הוועדה ואת ראשי הרשויות דלית אל-כרמל ועוספייה ואת חברי שתי המועצות שהגיעו, אורחים נכבדים.

איוב קרא: ראשית כולנו, גם הוועדה, גם הכנסת גם הממשלה, משתתפים בצער משפחות כיוף על הטראומה הנוראה שהייתה בסוגיה שאנחנו דנים כאן היום.

איוב קרא: אני לא יודע אם מישהו נמצא מהם כאן.

איוב קרא: אני מדבר על המשפחה, על הבית.

איוב קרא: בשבילי משפחה זה בית – זה לא חמולה, הבית – זה משפחה.

איוב קרא: הם בדרך כלל חיים עם הכאב, עם כל הכבוד.

איוב קרא: ראשית לעניין העובדות: ועדת שחל שהחלה לבדוק ב-1995 אפשרויות לעסוק בסוגיית הבנייה הלא חוקית ובמקביל לחבר בתים לחשמל מצאה לנכון ב-1996 בתקופת ממשלתו הראשונה של נתניהו לחבר בהוראת שעה צו שהוציא השר בזמנו, ולא בחקיקה.

איוב קרא: זה צו מנהלתי של השר שנמשך עד הממשלה הקודמת ב-2007 והופסק בעקבות חוות דעת משפטית שקבעה שלא יכולים להמשיך בחיבור בתים לרשת החשמל ללא טופס 4, ללא היתר בנייה.

איוב קרא: זה תקופה אנחנו דנים עם שר התשתיות כמעט בכל פגישה בסוגיה הזאת, ואני יודע ששר התשתיות היה קשוב מהיום הראשון כדי למצוא פתרון לעניין הזה.

איוב קרא: יש מגבלות משפטיות בעניין הזה, אבל אני לא נכנס כרגע אליהן כי צריך למצוא פתרון.

איוב קרא: אני אומר את זה לצורך העובדות.

איוב קרא: בזמנו חיברו 9,000 מבנים מתוקף הוראת השעה הזאת, הצו המנהלתי של שר התשתיות, ו-2,000 לא אושרו אף על פי שוועדת מרקוביץ' המליצה עליהם.

איוב קרא: הקריטריונים שנקבעו בזמנו הם שהמבנה צריך להיות קבוע וישמש למגורים.

איוב קרא: שאר התנאים הם שהמבנה אינו מיועד להריסה ולא יתווספו למבנה – הקריטריונים הללו יכולים להתאים גם היום, ואין בעיה עם התנאים.

איוב קרא: יש בעיה מבחינת חקיקה.

איוב קרא: שר התשתיות ניסה להוביל מהלך של חקיקה בתקופה האחרונה, ואני יודע שהוא עשה הכול כי יש בעיה לקבל את הצעת החוק מסיבות שונות, ואני לא רוצה להיכנס אליהן כרגע.

איוב קרא: דה-פקטו יש בדליית אל-כרמל 592 בתים ובעוספייה – 341 בתים שאנחנו צריכים לדאוג להם.

איוב קרא: אין מס שפתיים – צריך למצוא לזה הסדר.

איוב קרא: יושב ראש הוועדה, לדעתי, נתאחד סביב מה שאמרו מגלי והבה וחנא סוויד, שצריך להחזיר את הוראת השעה.

איוב קרא: מאחר שאני חי בתוך עמי, ואני לא יודע מה יהיה מחר בבוקר, אם לא תפסול חוק כזה פסקת ההגבלה – אם מישהו מבין בנושא המשפטי – אז אני מציע שנתאחד סביב דליה-עוספיה, אדוני היושב ראש- -

חמד עמאר: הדיון מתקיים עכשיו סביב דליה-עוספיה.

מגלי והבה: אבל לא - - - הבעיות האחרות.

איוב קרא: אני אמרתי שאני תומך במה שאמרו חברי הכנסת, זה דבר נכון.

איוב קרא: אבל לחילופין ולחילופי חילופין אנחנו צריכים לדאוג ל-592 בתים ול-341 בתים גם מתוקף הוראת שעה, אם זה יהיה.

איוב קרא: מאידך אנחנו צריכים להתבסס על התקדים של בית-אורן, ששם חוברו בתים ללא היתרי בנייה- -

קריאה: קראווילות.

איוב קרא: קראווילות.

איוב קרא: בהסתמך על התקדים הזה אנחנו נאמר שבדליה ובעוספייה יחוברו בגלל עיקרון השוויון שמחייב גם בגלל השריפה שתפסה גם את עוספייה וגם את דלית אל-כרמל וגם מכיוון שלא צריכה להיות איפה ואיפה בהקשר לסכנות שטמונות בכל מה שקרה שם.

איוב קרא: על בסיס זה נוכל למצוא מוצא לדלית אל-כרמל ולעוספייה, ועל בסיס זה – די לחכימא ברמיזה איך אנחנו נמצא איזשהו המשך לשאר היישובים ולכל הכפרים.

איוב קרא: זה דבר שאפשר להילחם למענו כדי לצאת עם המלצה ראויה ונכונה ואולי גם עם קצת מטען חיובי שנוכל להעביר איתו את ההחלטה.

חמד עמאר: תודה רבה, חבר הכנסת, סגן השר איוב קרא.

חמד עמאר: אני רוצה להגיד כמה דברים בנושא כי התייחסתי קודם כול לאסון בעוספייה.

חמד עמאר: אני מכיר את הסוגיה הזאת מקרוב – סוגיה של חיבורי חשמל וגם הסוגיה של צו שחל.

חמד עמאר: אני שימשתי עוזר שר התשתיות בשנת 2001, ואני הייתי אחד האנשים שישבנו ושר התשתיות דאז אביגדור ליברמן חתם על הצו וחידש את הצו לחיבורי חשמל.

חמד עמאר: אני גם הסתובבתי בשטח ובדקתי גם עם רשות החשמל.

חמד עמאר: היינו ביחד וראינו את החיבורים ואיך עושים את זה.

חמד עמאר: אני עוד זוכר את התנאים – אני לא צריך לקרוא אותם – לפני ינואר 2007: שאין למבנה צו הריסה, אין תוספות בנייה, צריך להביא תצ"א – אני זוכר היטב את הנושא הזה כי התעסקתי בזה מקרוב.

חמד עמאר: נעשתה אז עבודה מאוד טובה, עבודה יסודית.

חמד עמאר: התחברו אז קרוב ל-9,000 בתים דרך הצו הזה.

חמד עמאר: אני אתקן אותך – יש עוד מאות בתים שעומדים אפילו בתנאי הצו, ולפי הנתונים של משרד התשתיות – אלפי בתים שעומדים בתנאים של הצו הקודם, לא מאות בתים.

חמד עמאר: אבל אנחנו עברנו את הצו- -

חנא סוייד: לפי התגובה של מר רונדשטיין, אני לא חושב.

יורם רונדשטיין: לפי התגובה שלי, אני אומר שכן.

חמד עמאר: הוא אומר שכן.

חנא סוייד: שיש?

יורם רונדשטיין: כן.

חנא סוייד: כמה?

יורם רונדשטיין: 3,000-2,000.

חנא סוייד: שעומדים בקריטריונים?

חמד עמאר: שעומדים בקריטריונים של צו שחל.

יורם רונדשטיין: לפי הקריטריונים שאנחנו מבינים אותם- -

שירה ברנד: יש מחלוקת של משרד הפנים.

יורם רונדשטיין: - - משרד הפנים חושב שאנחנו לא מבינים- - -

חמד עמאר: משרד הפנים טוען שיש מאות.

חמד עמאר: אבל אנחנו צריכים לשים עכשיו את צו שחל בצד ולהתקדם- -

חנא סוייד: למה לא מחדשים את הוראת השעה?

שירה ברנד: אנחנו טוענים שיש מעט מאוד בתים – אם יש בכלל כאלה.

חנא סוייד: או שיש או שאין.

חנא סוייד: אם יש, למה לא מחדשים?

חמד עמאר: אני אתן למשרד הפנים לדבר.

חמד עמאר: אני מבקש עכשיו לנהל את הדיון.

חמד עמאר: אני ישבתי עם שר התשתיות יותר מפעם וגם עשינו סיורים ביישובים הדרוזיים.

חמד עמאר: גם את העמדה שלו אני מכיר.

חמד עמאר: אני יודע שהוא תומך בנושא, הוא רוצה לפתור את הנושא, הוא מחפש כל דרך משפטית לפתור את הבעיה.

חמד עמאר: אבל אנחנו צריכים להיות מציאותיים.

חמד עמאר: משרד הפנים, עם משרד המשפטים, גוררים רגליים.

חמד עמאר: מונעים את ההתרחבות ואת הגידול הטבעי, לא מפתחים את היישובים.

חמד עמאר: יש גידול טבעי, והם לא מכירים בעובדה שיש גידול טבעי – לא מפתחים את היישובים, לא מאפשרים לתוכניות המתאר להתפתח, ומצד שני אומרים שצריך להביא טופס 4 כאשר הם יודעים שהם לא יכולים להביא טופס 4. זה אומר שאתה בונה בלי אישור בנייה, ואתה עבריין.

חמד עמאר: ובעצם אתה לא עבריין – אתה רוצה לבנות לפי החוק, אבל הם גוררים אותם שנים עם תוכניות המתאר.

חמד עמאר: הם לא יכולים לבנות את הבתים שלהם.

חמד עמאר: אנשים רוצים לבנות משפחות ואת הבתים שלהם.

חמד עמאר: הנתונים שלנו כאן מדברים בעד עצמם: 592 בתים בדליית אל-כרמל – זה לפי הנתונים של מרכז המידע של הכנסת, אבל אני יודע שיש יותר: לפי הנתונים, יש 341 בעוספייה.

חמד עמאר: אני לא רוצה לדבר על שאר היישובים, אני רוצה להתמקד עכשיו על עוספייה ודלית אל-כרמל.

חמד עמאר: אנחנו מדברים על למעלה מ-1,000 בתים.

חמד עמאר: ואנחנו לא עושים כלום.

חמד עמאר: משרד הפנים החליט לא לעשות כלום.

חמד עמאר: חושבים שאם לא עושים כלום הבעיה תיפתר לבד – והבעיה לא תיפתר.

חמד עמאר: אנשים יתחברו דרך גנרטור וגם ימותו ומתו אנשים; אנשים יתחברו דרך השכן ודרך השכן של השכן – אנחנו מסכנים חיים של אנשים ויודעים שאנשים מחוברים, אז אנחנו צריכים למצוא פתרון.

חמד עמאר: כשאני לא יודע למצוא פתרון לדבר עובדתי שיש בתים בלי חיבורי חשמל, יש גנרטורים, יש חיבורים פירטיים – אני צריך לבוא כממשלה וכמשרד פנים שאמון על העניין בהתייעצות עם משרד הפנים ולפתור את הבעיה.

חמד עמאר: לא יכולים להמשיך ככה.

חמד עמאר: להקים ועדה ועוד ועדה – זה לא יעזור.

חמד עמאר: צריך לבוא ולמצוא פתרון מיידי, כי כל יום שעובר מסכן חיי אדם, ואנחנו לא יכולים להמשיך.

חנא סוייד: אתה אומר את זה כחבר קואליציה, כן?

חמד עמאר: אני אומר את זה כחבר קואליציה.

חמד עמאר: אני אומר את זה כי אני מכיר את העמדה של שר התשתיות.

חמד עמאר: אם הוא היה יכול להוציא את הצו הוא היה מוציא אותו אתמול, לא היום.

חמד עמאר: וגם שלשום- -

מגלי והבה: בוא לא נחלק ציונים לא לשר התשתיות ולא לשר הפנים- -

חמד עמאר: - - - לא יכול להוציא את הצו עכשיו.

חמד עמאר: הבעיה במשרד הפנים ובמשרד המשפטים, היועץ המשפטי.

חמד עמאר: כמו שהצענו, אנחנו נתמקד בנושא של עוספיה ודלית אל-כרמל, ננסה לפתור את הבעיה של שני הכפרים,  ומשם נצא.

חמד עמאר: יש לנו האפשרות הזאת, ויש לנו היכולת הזאת.

חמד עמאר: ניקח את התקדים שהיה בקיבוץ השכן – איך שם חיברו את הבתים.

חמד עמאר: אני בטוח ששם לא עשו תוכנית מתאר ולא עשו טופס 4 – לא עשו שום דבר.

חמד עמאר: אמרו שיש מצב חריג וצריך לפתור את הבעיה.

חמד עמאר: ומשרד הפנים יודע לפתור את הבעיה כשיש מצב חריג.

חמד עמאר: בעוספייה ובדלית אל-כרמל יש עכשיו מצב חריג.

חמד עמאר: אני רוצה לשמור על חיי אדם ולפתור את הבעיה.

חמד עמאר: לכן אני רוצה לשמוע קודם כול את נציגת משרד התשתיות, ואחרי זה נעבור לראשי הרשויות.

חמד עמאר: סמדר, בבקשה.

סמדר בת-אדם: שלום לכם.

סמדר בת-אדם: עמדתו של השר הוצגה פה יפה מאוד מפי חבר הכנסת חמד עמאר, ולכן אין צורך להטריח את היושבים ולחזור על אותם דברים.

סמדר בת-אדם: הרצון של השר הוא באמת לפתור את הבעיה.

סמדר בת-אדם: אנחנו פוגשים אותה שוב ושוב בסיורים בכפרים רבים, לאו דווקא דרוזים ולאו דווקא בשני היישובים שבהם אנחנו מתמקדים ברגע זה.

סמדר בת-אדם: השר פנה ליועצת המשפטית של משרדנו, ולבקשתו, היא באמת פנתה למשרד המשפטים ולמשרד הפנים כדי לקדם חקיקה שתאפשר לבצע את הדברים בצורה חוקית ומסודרת כדי שלא נהיה אנחנו אחראים על החברה – שלא ברצונה היא האוכפת.

סמדר בת-אדם: היא חברת חשמל – הרי זה לא דבר שאנחנו בחרנו בו – כדי שהדבר ניתן יהיה לעשות כחוק ובצורה מסודרת.

סמדר בת-אדם: רק אתמול אנחנו קיימנו ישיבה שבה נכחו אנשי משרד הפנים ואנשי משרד המשפטים, שלצערי, לא נמצאים פה, והם רכיב מאוד חשוב במשוואה הזאת.

סמדר בת-אדם: אחד הדברים הקונקרטיים שהחלטנו בסיומה של הישיבה היה שאנחנו נפנה לראש מועצת עוספייה, ואני מציעה שנעשה את זה גם עם ראש מועצת דלית אל כרמל- -

איוב קרא: הם נמצאים כאן.

איוב קרא: סמדר בת-אדם:     	- - כדי שישלחו לנו כבר מיפוי של בתים שיכולים כבר לקבל היתר.

איוב קרא: קיבלנו ממשרד הפנים תמונת מצב שיש בתים רבים שיכולים בשלב הזה באופן מהיר ביותר, לקבל היתר.

איוב קרא: אם ניתן באורח החוקי הקיים לזרז את התהליך אנחנו נרצה מיפוי מיידי של הבתים שיכולים לקבל היתר וכן של הבתים שמחוברים באורח פיראטי, ואנחנו נרצה לראות איך אנחנו יכולים- -

לאה ורון: איך אתם מגדירים את האורח החוקי הקיים?

לאה ורון: הרי פג תוקפה של הוראת השעה.

סמדר בת-אדם: בלתי חוקי.

לאה ורון: פג תוקפה של הוראת השעה ב-1 ביולי 2007- -

שבתי אלבוחר: אין סמכות כרגע להורות לחברת החשמל לחבר בתים לפי הוראת השעה.

כיוף וגיה: אבל מי שיכול להתחבר באופן חוקי לא צריך את כל הדיון הזה.

מגלי והבה: נכון.

כיוף וגיה: למה הוא צריך את הדיון הזה?

סמדר בת-אדם: אני טוענת, ואני לא אדבר במקום נציגת משרד הפנים, שבתים רבים יכולים כבר היום לקבל היתר בנייה.

איוב קרא: אולי נשמע אותה, ונחזור.

חמד עמאר: אחר כך.

חמד עמאר: תן לסמדר.

חמד עמאר: אחרי זה נשמע את נציגת משרד הפנים ואחרי זה נפנה לראשי רשויות.

סמדר בת-אדם: אני ביקשתי רק להקדים ולציין שאנחנו נהיה שותפים לכל פתרון, רק השר לא היה רוצה לבצע דברים באורח שהוא בלתי חוקי.

סמדר בת-אדם: כאשר משרד המשפטים מורה לנו לא לחבר אין לנו אפשרות לעשות משהו אחר.

סמדר בת-אדם: יחד עם זאת אנחנו באמת עושים ככל שביכולתנו, והשר עושה כל מאמץ כדי למצוא פתרונות- -

מרזוק קדור: השר שחל היה שר התשתיות בירדן או בישראל?

מגלי והבה: השר שרון והשר - -

מרזוק קדור: לא, ברצינות – אם השר שחל היה שר התשתיות במדינת ישראל ולא בירדן, אז מה שעשה השר שחל בדברים שנקבעו אפשר היה לחבר את האנשים.

מרזוק קדור: אני לא יודע כמה אסונות צריכים להיות בשביל לשכנע את האנשים כאן שאנשים צריכים חשמל.

חמד עמאר: אני מבקש – אף אחד לא מדבר בלי אישור אצלי.

מרזוק קדור: אני מציע שנציג היועץ המשפטי ידבר בסוף ולא עכשיו.

חמד עמאר: סמדר, סיימת?

סמדר בת-אדם: אני אעצור ברגע זה כי אני חושבת ששבתי, הנציג המשפטי שלנו- -

חמד עמאר: שירה ברנד, נציגת משרד הפנים.

חנא סוייד: ברשותך, אדוני היושב ראש.

חנא סוייד: נניח שראשי המועצות שיושבים כאן עכשיו שולפים רשימה של 300 בתים ומוסרים לך – מה את עושה עם זה?

סמדר בת-אדם: אם אנשים יכולים לקבל היתר אז אנחנו יכולים בעצה אחת עם משרד הפנים- -

מרזוק קדור: אין בתים כאלה שיכולים לקבל היתר.

מרזוק קדור: אין טופס 4.

חמד עמאר: סליחה.

חמד עמאר: אף אחד לא מדבר אצלי בוועדה בלי אישור כשאני מנהל את הוועדה.

חמד עמאר: לא ראש רשות- -

מגלי והבה: רק חברי הכנסת.

חמד עמאר: חבר הכנסת יכול לבקש לדבר, ואני אתן לו לדבר.

מגלי והבה: גם להעיר.

סמדר בת-אדם: אני אסיים בהערה אחת, שההחלטה נעשתה בעקבות דבריה של נציגת משרד הפנים שקיימים כאלה בתים.

סמדר בת-אדם: אם לא קיימים- -

חמד עמאר: אנחנו נשמע עכשיו את נציגת משרד הפנים שירה ברנד.

שירה ברנד: קודם כול אני רוצה לפתוח ולומר שהטרגדיה שקרתה למשפחה היא באמת טרגדיה איומה ונוראה.

שירה ברנד: אין מחלוקת פה על הצער הגדול של המשפחה ושל הסביבה כולה כשקורה מקרה כזה שמשפחה שלמה נספית בגלל בעיות בטיחות.

שירה ברנד: יש בזה באמת איזשהו תמרור אזהרה לכולנו בסכנה הגדולה בחיבור לא חוקי לחשמל ושל בנייה ללא היתר בנייה, כי יש פה שני דברים ביחד.

שירה ברנד: החשיבות של היתר הבנייה היא משני אספקטים: ראשית לעניין התאמה לתוכנית והשני, שהוא חשוב לא פחות, לעניין הבטיחות של הבנייה והרווחה בבנייה.

שירה ברנד: כשאנחנו בונים או מאפשרים או נותנים לגיטימציה לבנייה ללא היתר אנחנו מעמידים בסכנה את כל מי שבפועל אחר כך מתגורר בבניין וגם בסביבתו.

שירה ברנד: בניינים כאלה גם מתמוטטים – ראינו שהסכנה היא לא רק לאותו בעל מבנה, אלא גם - -

חמד עמאר: אני מצדיק אותך אם היית נותנת לו אפשרות לבנות בנייה חוקית.

חמד עמאר: אבל את לא נותנת לו אפשרות לבנות בנייה חוקית, ואת טוענת שהוא בונה לא חוקי כשאת לא מרחיבה את תוכניות המתאר.

שירה ברנד: יש לנו מחלוקת, אדוני.

שירה ברנד: אם תרשה לי, אני הקשבתי בסבלנות.

חמד עמאר: בבקשה.

שירה ברנד: יש חשיבות כפולה ומכופלת לעניין של הוצאת ההיתר.

שירה ברנד: על-פי הנתונים שבידינו, לפחות במקרה הספציפי הזה שבו קרה אסון, קיימת תוכנית מאושרת שאפשר להוציא מכוחה היתרי בנייה.

שירה ברנד: המבנה נמצא באזור שמיועד למגורים.

שירה ברנד: נציג הוועדה המחוזית היה בשטח, היה בוועדה המקומית, היה במקום.

שירה ברנד: אני יכולה להגיד את מספר התוכנית שהוא אישר בשנת 2002.

חנא סוייד: איזה?

שירה ברנד: עדב"מ 142 שאושרה ב-22 בנובמבר 2002.

שירה ברנד: אפשר היה להוציא היתר.

שירה ברנד: למה לא הוציאו היתר?

שירה ברנד: אין לי תשובות, אני לא יודעת.

שירה ברנד: אני רק אומר שניתן היה להוציא היתר למבנה הזה ולכל סביבתו.

שירה ברנד: לכן אני מציעה לדייק בעובדות- -

מרזוק קדור: אלה בתים שמחוברים לחשמל, גברתי.

מרזוק קדור: אלה בתים שמחוברים לחשמל- -

שירה ברנד: אז למה היה צריך גנרטור?

מרזוק קדור: את מדברת על 2002- -

שירה ברנד: אני מדברת על תוכנית - - -

מרזוק קדור: את נציגת משרד הפנים, את צריכה לתת תשובות לאנשים.

שירה ברנד: אני נותנת תשובות, אדוני.

מרזוק קדור: את צריכה לתכנן.

מרזוק קדור: הרי 30 שנה לא תכננתם- -

שירה ברנד: אני מסבירה שיש תוכנית מאושרת- -

מרזוק קדור: - - תוכנית המתאר האחרונה- -

לאה ורון: סליחה.

לאה ורון: אדוני לא ברשות דיבור.

לאה ורון: הגברת ברנד קיבלה רשות דיבור.

לאה ורון: אתה תבקש וחזקה על היושב ראש שהוא ייתן לך רשות דיבור.

לאה ורון: בבקשה לא להפריע.

שירה ברנד: אני אומרת שאפשר להגיד שאין תוכניות מתאר, אבל יש.

שירה ברנד: הנה, למקום הזה יש תוכנית מתאר שמאושרת לא מאתמול בבוקר והיא לא חדשה.

שירה ברנד: אפשר היה להוציא מכוחה היתרי בנייה, ולצערנו הרב, לא מוציאים היתרי בנייה.

לאה ורון: "המקום הזה", הכוונה היא למקום שהיה בו האסון?

שירה ברנד: כן.

שירה ברנד: בוודאי, לבניין הזה.

מרזוק קדור: לא, לא.

מרזוק קדור: היא מדברת על דליה.

שירה ברנד: אני מדברת על עוספייה, ואני מדברת על הבניין שהיה - - -

חמד עמאר: בואו לא ניכנס לוויכוח הזה, בואו נתמקד עכשיו.

חמד עמאר: יש בדלית אל-כרמל 592 בתים ללא היתר בנייה וללא יכולת להתחבר לחשמל, ו-341 בתים בעוספייה.

שירה ברנד: לפי הנתונים שבידינו, 75% מהבתים שאינם בעלי היתר כיום בדלית אל-כרמל נמצאים בתחום תוכנית מאושרת ויכולים לקבל היתרי בנייה.

שירה ברנד: לגבי עוספייה אין לי הנתון המדויק.

שירה ברנד: למה לא מוציאים היתרי בנייה?

שירה ברנד: לצערי, חבל מאוד.

שירה ברנד: אנחנו חוזרים לא רק לשאלה של חיבור לחשמל – הבעיה הבטיחותית היא לא רק בעניין החשמל – הבעיה היא הרבה יותר חמורה מזה.

שירה ברנד: חבל מאוד שלא טורחים להוציא היתרי בנייה, ואנחנו פה, לצערי, מנסים לתת לגיטימציה להליך הזה ולתת עכשיו מסלול "עוקף היתר" ולחבר - -

מגלי והבה: גברתי, המשפט האחרון שלך הוא מיותר.

מגלי והבה: אם אין תוכנית מתאר מאושרת אל תנסי להטיף לאנשים.

שירה ברנד: יש.

שירה ברנד: אני אומרת שיש.

מגלי והבה: את אומרת שיש – יושבים פה שני ראשי מועצות, תכף נשמע אותם- -

חמד עמאר: נשמע את ראשי הרשויות.

מגלי והבה: - - את מחלקת ציונים.

שירה ברנד: אני לא מחלקת ציונים.

שירה ברנד: אני אומרת שלפי הנתונים שבידי משרד הפנים יש תוכניות מאושרות מפורטות שאפשר להוציא מתוכן היתרי בנייה.

איוב קרא: הערת ביניים.

חמד עמאר: אני מבקש – עכשיו אף אחד, גם לא חברי כנסת.

חמד עמאר: בואו ניתן לה לסיים, ואחרי זה נשמע את ראשי הרשויות שיכולים לתת לנו את הנתונים המדויקים ונצליב נתונים.

שירה ברנד: אני טוענת שהנתונים של משרד הפנים מדויקים.

שירה ברנד: לא כל מקום חייבת להיות לו תוכנית מתאר ולא מכל תוכנית מתאר אפשר להוציא היתר.

שירה ברנד: יש תכנון שמאפשר להוציא היתר.

שירה ברנד: גם אם לא קוראים לזה תוכנית מתאר, קוראים לזה תוכנית מפורטת – מה זה משנה הכותרת שלו?

שירה ברנד: יש תוכניות שלגבי 75%, ואפילו 76%, מהבתים שנמצאים במקום יכולים להוציא היתרי בנייה ולא מוציאים היתרי בנייה- -

מרזוק קדור: לא נכון, לא מדויק.

מרזוק קדור: את מטעה את האנשים- -

חמד עמאר: סליחה, מבקש לא להתערב.

שירה ברנד: אלו הנתונים שמצויים במשרד הפנים.

לאה ורון: תרשום לך את ההערות, וכשתדבר תאמר את כל הדברים.

מרזוק קדור: מי שנתן לגיטימציה לבתים האלה זה משרד הפנים בעצמו.

חמד עמאר: אתה לא ברשות דיבור.

חמד עמאר: אני מבקש, מדברים רק ברשות דיבור.

מרזוק קדור: אבל לא יכול להיות שנציגת משרד הפנים- -

חמד עמאר: כשיגיע התור שלך לדבר - -

חנא סוייד: תבקש לדבר.

שירה ברנד: אלו הנתונים שנמצאים בידנו ובידי מחוז חיפה.

שירה ברנד: הם נבדקו היטב על בסיס צילומי אוויר ועל בסיס התוכניות.

שירה ברנד: כשבודקים אלו מהמבנים נמצאים בתחום התוכנית – ולא משנה אם קוראים לה תוכנית מתאר או תוכנית אחרת – מבחינתי, כל תוכנית שאפשר להוציא מכוחה היתר היא תוכנית רלוונטית לצורך העניין.

שירה ברנד: גם אם אין תוכנית מתאר אפשר לקבל היתרים.

שירה ברנד: לכן לטעמנו, בנסיבות האלה חבל מאוד שלא מוציאים את ההיתרים.

שירה ברנד: יותר מזה, התכנון שאנחנו מדברים עליו הוא משנת 2002.

שירה ברנד: בעוד אנחנו מדברים אנחנו במשרד הפנים טורחים ומעדכנים את התוכניות בכל המגזר הערבי וגם בדלית אל-כרמל יש תוכנית מתאר שנמצאת כרגע בשלבי הכנה, מעבר למה שכבר קיים.

שירה ברנד: תוכניות המתאר החדשות, ככל הנראה, יכללו  חלק מהמבנים שנמצאים היום במקומות שלא יכולים לקבל היתרי בנייה.

שירה ברנד: ועדיין אני אומרת – בעוד אנחנו מדברים בונים בשטח.

שירה ברנד: אם יבנו בשטח ללא היתר תמיד ישיגו את התכנון, אין מה לעשות.

כיוף וגיה: את יכולה להגיד לי מתי תוכנית המתאר האחרונה של עוספיה הייתה?

מגלי והבה: שאושרה.

שירה ברנד: אני יכולה לבדוק את זה ולחזור לאדוני- -

כיוף וגיה: אז אני אעזור לך.

כיוף וגיה: התוכנית הזאת משנת 1968- -

שירה ברנד: אבל אפשר לבנות לא רק מתוכנית מתאר.

כיוף וגיה: רק רגע.

כיוף וגיה: אני שואל אותך – יש עוד יישוב בארץ- -

שירה ברנד: בוודאי.

כיוף וגיה: - - שהוא מ-1968?

שירה ברנד: לצערנו, יש.

שירה ברנד: אבל יש תוכניות מפורטות, לא רק תוכניות מתאר.

כיוף וגיה: גם תוכניות מפורטות- -

חמד עמאר: סליחה, אני הבנתי אותך- -

שירה ברנד: אני רק רוצה להשלים.

חמד עמאר: את אומרת שאפשר להגיש דרך תוכנית מפורטת- -

שירה ברנד: היא קיימת, היא מאושרת כבר, לא צריך אותה.

לאה ורון: יש תוכניות מפורטות, ועל סמך התוכניות אפשר להגיש בקשות לרישיונות בנייה.

שירה ברנד: צריך להגיש בקשה להיתר.

שירה ברנד: זה כל מה שצריך – לא מתארית.

חמד עמאר: לפי הנתונים שלך, אם מתוך 592 בתים אני מביא קרוב ל-450 בתים את יכולה לחבר אותם עכשיו לחשמל?

שירה ברנד: לא, אני יכולה לחבר אותם לחשמל אחרי שיהיה להם היתר.

חמד עמאר: מתחילים בתהליך של היתר, ואת יכולה לחבר אותם לחשמל?

שירה ברנד: כן.

שירה ברנד: לא צריך שום צו ושום תיקון חקיקה.

חמד עמאר: את רוצה להוסיף עוד משהו?

שירה ברנד: כן.

שירה ברנד: אני רוצה לומר כמה דברים שעלו פה.

שירה ברנד: הייתה טענה שאותם מבנים לא חוקיים, גובים מהם ארנונה, בודאי שגובים מהם ארנונה, האם מגיע פרס על פרס?

שירה ברנד: זה כמו להגיד שמי שנוהג ללא רישיון ברכב, יקבל את האוטו מתנה.

שירה ברנד: בודאי שהוא צריך לקנות אוטו, גם אם אתה נוהג בלי רישיון אתה קונה אוטו.

שירה ברנד: לגבי דוח מרקוביץ - ואפשר אולי למקד את המחלוקת בין משרד הפנים למשרד התשתיות – לפי הנתונים שבידינו, על פי דוח מרקוביץ, סך הכול, ואני מדברת על מחוז חיפה, מדובר היה על חיבור לכאלף מבנים.

שירה ברנד: אם מחוז דרום, ששם זה הרבה מאד מבנים, מגיעים בסביבות ה- 6,000.

שירה ברנד: בפועל חוברו כ- 8,730 מבנים לחשמל, הרבה יותר מהמבנים שנספרו בדוח מרקוביץ.

שירה ברנד: כשאנחנו מדברים היום על אותם קריטריונים שדיבר עליהם חבר הכנסת, של מבנים שלפי החלטה האמורה אינם מיועדים להריסה, אין לגביהם צו הריסה ולא נתבשר על תוספת בנייה   - - -

לאה ורון: אני לא מבינה, ועדת מרקוביץ היא מ- 1986, מה את אומרת לנו?

לאה ורון: שמאז נוספו בתים?

לאה ורון: בודאי שנוספו בתים.

שירה ברנד: נכון, אבל מדברים שעד היום יש מבנים שהיו זכאים לחיבור מכוח אותה ועדה, שאחר כך הוקמו צווי שחל והוראת השעה ואנחנו טוענים שאין מבנים כאלה, לא רק שאין מבנים כאלה, יש הרבה אחרים שחוברו מכוח אותה - - -

חמד עמאר: הדוח דיבר על 2,000 בתים, כשמשרד התשתיות התחיל לעבוד הגיע לחיבור של קרוב ל- 9,000, סימן שדוח מרקוביץ לא מדויק.

חמד עמאר: משרד התשתיות עבד לפי תצ"אות, הייתי שם, הוא עבד מאד מסודר, והוא חיבר את הבתים שמגיע להם, סימן שהדוח שלכם לא היה מדויק.

שירה ברנד: לטענת משרד הפנים, משרד התשתיות חיבר הרבה מאד מבנים, אלפי מבנים שלא היו צריכים להיות מחוברים כבר אז, זו העמדה שלנו.

שירה ברנד: משרד התשתיות טוען שלא, יש פה מחלוקת.

שירה ברנד: היינו אצל המשנה ליועץ המשפטי לממשלה לצורך בירור העניין , עוד טרם הסתיים הבירור בעניין.

שירה ברנד: יש בינינו מחלוקת עובדתית, האם נשארו עוד מבנים שיש מקום לחבר אותם לחשמל מכוח אותו דוח או לא, לטעמנו חוברו אלפים של מבנים יותר ממה שהיה צריך לחבר גם כך.

חנא סוייד: זה לא פותר אם יש  בתים שמתאימים להוראת השעה, לתנאים שבה, שהם לא יחוברו.

שירה ברנד: אני מסכימה אתך, הייתה טענה שעוד מאז, מ- 87 מחכים מבנים לחיבור, אנחנו טוענים שאין מבנים שמחכים מ- 87 לחיבור.

שירה ברנד: אני מסכימה שזה לא נותן פתרון לשאלה המהותית.

חנא סוייד: אם יש 2,000, 3,000 כפי שנאמר כאן, חבל שהם לא מחוברים.

מגלי והבה: את כל הזמן זורקת את זה על האזרחים, על הרשויות, מה משרד הפנים עשה מ- 1988 בתכניות המתאר, עד היום?

מגלי והבה: הרי אנחנו יודעים שעבר על כל תכניות המתאר הקלח, והן לא מאושרות, הסיבות שהן לא מאושרות זה משרד הפנים.

מגלי והבה: אז הטענה צריכה להיות מופנית כלפיך, ואם את לא עומדת בתכניות שלך, אף אחד לא מעמיד אותך לדין, כשהאזרח או הרשות לא יכולה, ואנשים צריכים לחיות ולבנות, אז הם אשמים.

שירה ברנד: הפוך, יש תכניות מאושרות עדכניות שמאפשרות הצעת היתר בניה.

מגלי והבה: אין תכניות מאושרות, את לא יודעת את החומר.

שירה ברנד: אפשר להגיד ש- 2002 זה לא עדכני, יכול להיות.

חמד עמאר: קבלתי נתונים על דלייה, לא קבלתי נתונים על עוספיא בקשר ל- 341 בתים.

שירה ברנד: על עוספיא יש לי את הנתון של התכנית הזו, אין לי נתון מדויק לגבי המבנים, אבל אפשר למצוא אותו.

שירה ברנד: אני רוצה להשלים על עניין נוסף, לגבי תקדים בית אורן שנטען כאן, זה לא דומה כלל למקרה הזה.

שירה ברנד: מדובר במבנים שהוצבו - - -

כיוף וגיה: אני מסכים אתך, אנחנו לא דומים בכלל.

שירה ברנד: מבנים שהוצבו בתחום תכנית שמיועדת לבנייה, באזור שמיועד - - -

איוב קרא: גם פה רוב המבנים נמצאים בתחום שטח כזה.

שירה ברנד: אז למה הם לא מוציאים  היתרים?

איוב קרא: רוב הבתים הם כמו בית אורן, אין הבדל.

שירה ברנד: אם אין לנו מחלוקת שהמבנים מצויים בתחום מקום שמותר להוציא מתוכו היתר, אז אפשר להוציא היתר.

חמד עמאר: יש לי שאלה אליך,  בבית אורן היה צורך בטופס 4?

שירה ברנד: בבית אורן הוצבו מבנים מכוח תקנות פטור מהיתר הוצבו מבנים בלא צורך בהיתר, אלו מבנים זמניים שיפונו מהמקום תוך פרק זמן מאד קצר, מיד כשתושלם הבנייה.

חמד עמאר: אבל אין להם טופס 4, לא היה צורך בטופס 4.

שירה ברנד: לא היה צורך בהיתר.

מרזוק קדור: זה נכון גם לגבינו, תכנית המתאר, תוך פרק זמן של 3, 4 שנים יהיה לנו גם חיבור לחשמל.

חמד עמאר: אתה מדבר בלי אישור, אתה רשום, יהיה לך זמן לדבר.

שירה ברנד: המבנים בבית אורן לא יישארו שם לעולם ועד, תוך שנים ספורות הם כבר לא יהיו שם.

איוב קרא: כמו שנמצא פתרון שם, וכולם גיבו את הפתרון הזה, גם ראש הממשלה גיבה את זה, ראש הממשלה גיבה גם אפשרות כזו כשהיה בעוספיא, אני מציע ללכת במתווה הזה.

שירה ברנד: להביא בתים זמניים?

שירה ברנד: הפתרון היה באמצעות מבנים זמניים.

איוב קרא: לא, את אומרת משהו חשוב, את אומרת משהו "זמני" ואת הרי אומרת שאנחנו מתקדמים בקשר לתכניות המתאר.

שירה ברנד: אמרתי שכבר גמרנו להתקדם.

איוב קרא: אז ניתן משהו זמני, כמו שעשינו כאן, נתנו משהו זמני שנפרק תוך שנתיים שלוש ובינתיים יתחילו להריץ את התכניות.

שירה ברנד: ל- 75% אנחנו יכולים לתת פתרון מחר בבוקר, לא צריך שום דבר זמני.

שירה ברנד: אפשר ללכת על פתרון קבע אז למה ללכת על הזמני?

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: ראש מועצת דליית אל כרמל בבקשה.

כרמל נסראלדין: צהריים טובים, קודם כל אני רוצה להביע את תנחומי למשפחת כיוף המכובדת.

כרמל נסראלדין: לדעתי זה היה מאד חשוב שהכנסת העלתה את העניין במליאת הוועדה.

כרמל נסראלדין: הכתובת רשומה על הקיר, אני בטוח שבעתיד, לדאבוני הרב, עוד יקרו מקרים כאלה.

כרמל נסראלדין: לדאבוני הרב זה יקרה, כמו שאנחנו אומרים שרכבים יעלו על הכביש ותהיה תאונה, יקרו גם מקרים כאלה.

כרמל נסראלדין: גברתי המכובדת, כל הנתונים שמסרת הם לא נכונים.

כרמל נסראלדין: תושבי דליית אל כרמל וגם תושבי עוספיא מגיעים לוועדת רכס הכרמל, שיושב בראותה היום הממונה על המחוז ומבקשים טופס 4 בצורה מסודרת והם לא יכולים לקבל.

כרמל נסראלדין: מה שאתם שמים פה על השולחן הוא מצוץ מהאצבע והוא לא נכון.

כרמל נסראלדין: האמת היא שרק היום, אחרי התכנית שנקראת תכנית ברוורמן, רק השבוע הזה קיבלנו אישור  ממשרד השיכון להתחיל בתכניות מפורטות באזור בדליית אל כרמל שיש בו 1,500 בתים, אלוואנסה, ובניית כרמל של משהו כמו 2,500 בתים.

כרמל נסראלדין: כל דליית אל כרמל היא 4,000 בתים.

כרמל נסראלדין: מתוכם 2,500 בתים היום אנחנו מקבלים אישור לתכניות מפורטות שיסתיימו עוד ארבע שנים בסכום של 6 מיליון שקל.

חמד עמאר: אדוני ראש המועצה, מ- 590 בתים - -  -

כרמל נסראלדין: רובם לא יכולים לקבל מחר בבוקר טופס 4 חתום.

כרמל נסראלדין: אף לא בית אחד, אפילו לא טופס 2. אני רוצה להגיד משהו גדול יותר, העניין תלוי במדיניות והמדיניות היא שלא נכונה.

כרמל נסראלדין: דוני סגן השר, אם ממשלת ישראל רוצה, מחר בבוקר היא יכולה לעשות את זה.

כרמל נסראלדין: אברהם פל, האחראי על מחוז חיפה בחברת חשמל הפנה אותי לכפר סירקיס, כפר סירקיס חובר כולו לפני שנתיים.

כרמל נסראלדין: אם מחר מדינת ישראל תראה שהיא צריכה עוד אלף חיילים, קצינים דרוזים בצה"ל בגלל מלחמה, היא תדע למצוא את ארגז הכלים שיחבר את דליית אל כרמל ועוספיא ובית ז'אן וחורפיש.

כרמל נסראלדין: זה עניין של מדיניות.

כרמל נסראלדין: באותה שנייה שהמדיניות תתחלף ויגידו כן, זה יקרה.

כרמל נסראלדין: כשהיו התקנות של בית אורן, הנחה אותי הממונה על המחוז והנחה את וג'יה כיוף ראש מועצת עוספיא להכין רשימות כדי להכניס אותם כמו בית אורן.

כרמל נסראלדין: בסופו של דבר הממשלה לא אישרה את זה.

כרמל נסראלדין: ממשלת ישראל לא אישרה את זה, קרי, תקדים בית אורן יכל להיות פה ואין שום בעיה שזה יקרה.

כרמל נסראלדין: אנחנו לא רוצים לא להיות חוקיים.

כרמל נסראלדין: אנחנו רוצים שכולם יכנסו לטופס 4, אבל אין לנו את ארגז הכלים לעשות את זה ואם יש לך את ארגז הכלים, את מוזמנת אלי מחר למשרד, וכל מי שלא יהיה חוקי, אני אדאג להעניש אותו.

כרמל נסראלדין: אני מבטיח לך שזה לא המקרה.

כרמל נסראלדין: אנחנו עובדים היום על תכנית מתאר, במצב שמשרד הפנים מראש קובע תנאים בלתי אפשריים כי בדליית אל כרמל היום יש 1,500 דונם שהם ריקים והם רוצים לחבר אליהם 20,000 יחידות כי החישוב של היחידה במשרד הפנים הוא שונה אבל מה לעשות שבדליית אל כרמל, אדוני סגן השר וכולכם צריכים לדעת, ש-1,500 הדונם הריקים שייכים סך הכול לבעלות של 10% עד 15% מהאנשים ושאר האנשים אין להם אדמות.

כרמל נסראלדין: במשך 50 שנה המדינה לא דאגה לאדמה לאנשים האלה, היא לקחה.

כרמל נסראלדין: עכשיו באים לדבר אתי על בנייה?

כרמל נסראלדין: שיתנו לי כמו יוקנעם, אדמות מדינה שאני אבנה עליהם, אין שום בעיה, אבל זה לא המקרה.

כרמל נסראלדין: לגבי הסכנה, צריך להיות מידתי.

כרמל נסראלדין: כמו שבג"צ יודע להגיד אם ישנה זכות הפרט מצד אחד אבל מצד שני ישנו דבר אקוטי ואז אנחנו פוסלים את זכות הפרט שהיא ערך עליון ומעלים את הדבר האקוטי,  שכולם יכירו אותו וידעו אותו, כנ"ל המקרה פה.

כרמל נסראלדין: יש מצד אחד חוק שאומר שצריך לבנות בנייה לגאלית, אבל יש סכנת חיים, עובדה שבעוספיא מתו אנשים, עובדה שמחר בבוקר תיירים יכולים לטייל בדליית אל כרמל ולהתחשמל ואז ישוב כזה לא יכנסו אליו יותר תיירים.

כרמל נסראלדין: המצב מאד מסוכן, אין מידתיות בנושא הזה?

כרמל נסראלדין: לא חושבים בראייה מפוכחת?

כרמל נסראלדין: ישנן הוכחות שבהרבה מקומות זה קורה.

כרמל נסראלדין: הגיע הצוות של המועצה המקומית עם המהנדס של המועצה המקומית של דלייה ועוספיא, עם הרשימות של כל האנשים האלה, אנחנו מבקשים שבמקרה הזה, וזה אפשרי, להביא את התקנה של בית אורן – אנחנו דומים.

כרמל נסראלדין: כמו שאני יודע לשכב במארב ליד האיש מבית אורן בגבול, אני דומה לו, הוא לא עושה לי טובה, גם אני משלם מיסים במדינת ישראל.

כרמל נסראלדין: הסכנה שהגיעה לבית אורן יכלה להגיע לדליית אל כרמל ואתם יודעים מה קרה שם?

כרמל נסראלדין: בגוף שלנו עצרנו את האש מלהגיע לדליית אל כרמל, הרמטכ"ל היה באותו יום בדלייה והוא השתתף בכיבוי השריפה, גם בעוספיא, זה מצב דומה במאה אחוז.

כרמל נסראלדין: אני מבקש שהמקרה הזה יועתק במלואו, ואתה סגן השר, כחבר בקואליציה, להוביל את העניין הזה, שכמה שיותר מוקדם הבתים האלה יתחברו, תכניות מפורטות אנחנו בונים, תכנית מתאר אנחנו עושים, ייקח חמש שנים ואני מקווה שעד אז לא יתחלפו חמש או שש ממשלות והמדיניות תשתנה.

כרמל נסראלדין: בינתיים אני נדרש בדלייה ועוספיא למלוא העניין של החיבורים, חברת החשמל מוכנה מחר כבר לעשות את זה.

כרמל נסראלדין: היו"ר חמד עמאר:     	 תודה, ראש מועצת עוספיא בבקשה.

כרמל נסראלדין: כיוף וגיה     	אני קודם כל רוצה לברך את קבוצת הצעירים שבאה מעוספיא ולומר לכם, מה שאתם קוראים בספרי האזרחות זה לא אמת, האמת זה פה, הדמוקרטיה זה פה ותלמדו שיעור איך מתייחסים אליכם.

כרמל נסראלדין: אדוני היו"ר חברי הכנסת, אני פונה לאנשי המקצוע, יש בעוספיא כפר מוכר וכפר בלתי מוכר, לא  רק בנגב יש כפרים בלתי מוכרים גם בעוספיא יש.

כרמל נסראלדין: מה ההבדל בין כפר מוכר לכפר לא מוכר?

כרמל נסראלדין: לכפר לא מוכר לא נותנים חשמל, לא כביש, לא מים לא טלפון, מה ההבדל בינינו לבין הבדואים בסיני?

כרמל נסראלדין: שום דבר, לכן אנחנו לא דומים.

כרמל נסראלדין: מה צריך לקרות עוד על מנת שנקבל חשמל?

כרמל נסראלדין: כמה אסונות עוד צריך לעבור, את חושבת שהשריפה שהייתה, החיבורים הפיראטים לא היו סכנה בין הבתים, בתוך שכונת חיילים משוחררים.

כרמל נסראלדין: מה צריך לקרות?

כרמל נסראלדין: תגידו לנו?

כרמל נסראלדין: מי אחראי על התכנון?

כרמל נסראלדין: עד שנת 1986 מי שהיה אחראי על התכנון של עוספיא ודלייה זו הוועדה של חיפה, המנהל שלה זה משרד הפנים.

כרמל נסראלדין: מה הקשר שלהם עם  הבחורים הצעירים האלה שאין להם חשמל בבית?

כרמל נסראלדין: מה העוד צריך לקרות?

כרמל נסראלדין: חוסר תכנון זה תכנון ואני אומר שזה תכנון.

כרמל נסראלדין: שלנו לא יהיה חשמל, שלא יהיו לנו בתים.

כרמל נסראלדין: שנעזוב את הקרקע שלנו.

כרמל נסראלדין: אם לא, בבקשה תפתרו את הבעיה.

כרמל נסראלדין: דעו לכם שהשריפה מחקה את הגבולות בינינו לבית בית אורן אבל דבר אחד היא לא מחקה בינינו וזה היחס של הממסד.

כרמל נסראלדין: זו ההרגשה שלי.

כרמל נסראלדין: זו היכולת שלכם לתת לי להרגיש שונה, שהילדים שלי חיים בלי חשמל ויכולים למות בכל יום מזה.

כרמל נסראלדין: אני בדיוק נוגע בנקודות האלה.

כרמל נסראלדין: נכנסתי לבית הזה שקרה בו האסון ואני יודע שיש עוד 200 גנראטורים בעוספיא.

כרמל נסראלדין: אני יוכל לתת לך את הנתונים בעצמי אבל אני רוצה להגיד לך שאין תכניות מפורטות בעוספיא.

כרמל נסראלדין: אני אומר לך את זה כראש המועצה.

איוב קרא: חשוב שיהיה רשום שראש מועצת דלייה אמר שאין אף תכנית מאושרת.

כיוף וגיה: כל האנשים רוצים היתר, מטומטם מי שלא רוצה היתר.

כיוף וגיה: מי שאין לו היתר לא מקבל חשמל, לא מקבל כביש, לא מים, לא טלפון, משלמים הוצאות לעורך דין, משפטים קנסות הריסות, לא מקבל משכנתא ויש לו תיק פלילי.

כיוף וגיה: את אומרת בעצם שיש לך כתב אישום שאנחנו אנשים מפגרים.

שירה ברנד: זה ממש לא מה שאמרתי.

כיוף וגיה: אם אנחנו לא רוצים את זה, אז מה אנחנו אם לא מפגרים?

כיוף וגיה: אני אגיד לך מה אנחנו, אזרחים שמחפשים לחיות, אין לנו מקום אחר ואין לנו מדינה אחרת, בסך הכול אנחנו רוצים לחיות בשקט.

כיוף וגיה: אני שומע שלמשרד התשתיות אין בעיה אבל אני קורא את המסמך של שחל שיש בחוק החשמל בטיחות לחשמל.

כיוף וגיה: זאת אומרת אם יש לי 5000 בתים שבשכונה אחת ויש סכנה, יש בטיחות חשמל ויש חשמל זמני, מה אנחנו מבקשים בסך הכול?

כיוף וגיה: שהבתים האלה שבתכנון, שאנחנו הולכים לחדש את התכניות המפורטות שנעצרו לפני עשר שנים, שיקבלו בעתיד חשמל, שנאפשר להם לקבל חשמל זמני, טופס 2, ועם קבלת ההיתר יקבלו טופס 4 ואז יהיה להם חשמל קבוע.

כיוף וגיה: איזו עבירה יש פה?

כיוף וגיה: זה חשמל זמני, ראש המועצה צריך להתחייב לזה.

מגלי והבה: ומוכן להתחייב.

כיוף וגיה: ומוכן להתחייב, שיקבלו חשמל זמני על מנת למנוע אסונות.

כיוף וגיה: זה מה שאנחנו מבקשים, לא יותר מזה.

כיוף וגיה: בעוד שנה וחצי טופס 2 יהפוך להיות קטליזטור על מנת לקבל חשמל קבוע.

כיוף וגיה: מצד אחד נהיה בעלי עניין לקדם את התכנון על מנת לתת לאנשים שלנו טופס 4 יחד עם משרד הפנים, מצד שני התושבים שלנו יהיו בעלי עניין לקחת היתר ולקבל חשמל קבוע.

כיוף וגיה: אני חושב שעם קצת פתיחות וכוונות טובות אפשר לפתור את הבעיה עוד היום, בפניה שלכם של ועדת הכלכלה הן למשרד הפנים ולמשרד התשתיות על מנת לפתור את הבעיות.

מרזוק קדור: אדוני היו"ר אני רוצה להפנות את דברי לנציג היועץ המשפטי לממשלה.

איוב קרא: לנציגי משרד הפנים.

מרזוק קדור: במשך עשרות שנים, למעשה לא הוגשו תכניות, לא תכניות מתאר ולא תכניות מפורטות.

מרזוק קדור: התכנית האחרונה שהוגשה בדליית אל כרמל הייתה שנת 75 ונקראת  עד/300.

מרזוק קדור: התכנית הזו השאירה מאות בתים בנויים מחוץ לתכנית.

מרזוק קדור: אני רוצה להגיד לנציגת משרד הפנים, שההתרשלות היא של מוסדות התכנון.

מרזוק קדור: ראשי ועדות תכנון וראשי רשויות שכיהנו בפועל כראשי ועדות לא עשו את עבודתם, גם הממונה על המחוז ומשרד הפנים שאמונים עליהם.

מרזוק קדור: עד/300 נמצאת היום בבית משפט מחוזי ובית המשפט שם הכשיר את הבתים האלה.

מרזוק קדור: מדובר ב- 700 בתים שבית משפט מחוזי מכשיר אותם.

מרזוק קדור: כתוצאה מהעד/300 וכתוצאה מזה שזה נמצא בבית משפט מחוזי כיום משרד הפנים מזרז היום תכניות מתאר למסגר את שני הדברים.

מרזוק קדור: בדרך כלל עושים תכנית מתארית עתידית ל- 20 שנה, במקרה שלנו תכנית המתאר באה למסגר את שני הדברים.

מרזוק קדור: תכנית מתאר ששוקד עליה היום משרד הפנים היא תוצאה ישירה מדיון בית המשפט.

מרזוק קדור: התושבים לא אשמים בהתרשלות הזו והאחריות נופלת באופן ישיר על משרד הפנים והממשלה.

מרזוק קדור: דברת על הלגיטימציה, נדמה לי שהלגיטימציה היא של משרד הפנים שמנתה ראשי ועדות מטעמה, שלמעשה לא עשו כלום.

מרזוק קדור: במשך 30 שנה, כל יושב ראש ועדה או ראש רשות, ראש רשות כפוף באופן ישיר למשרד הפנים ויושב ראש ועדה מחוזית שאמור לתכנן, לא עשו את עבודתם.

מרזוק קדור: אז התושב הפשוט במקרה הזה לא אשם.

מרזוק קדור: אלה מינויים פוליטיים וכולנו מכירים את הפרוצדורות שהיו בתקופות האלה, אז הלגיטימציה של בניית כל הבתים האלה היא תוצאה של התרשלות משרד הפנים.

מרזוק קדור: כדי לחזק את הדברים, שר הפנים, בביקורו במועצת דלייה אמר שאנחנו צודקים, הוא דיבר על החוק, אם בית משפט מחוזי מכשיר את הבתים האלה הרי מדינת ישראל, או ממשלת ישראל היום לא תהרוס שני כפרים, אנחנו מדברים על בתים קיימים, מה שישנו בבית אורן, ואת אומרת ששם את נותנת לגיטימציה לחיבורים זמניים, לביתנים וקרוונים, זה חיבור חשמל זמני עד שמפנים את הקרוונים.

מרזוק קדור: אנחנו גם רוצים שיהיו לנו חיבורי חשמל זמניים, הרי עד שתכנית מתאר תהיה, היא לוקחת ארבע עד חמש שנים ואי אפשר להשאיר בתים בלי חשמל, עם משיכת חוטים וגנראטורים שזו סכנת חיים, והזכירו את הטרגדיה של משפחת כיוף.

מרזוק קדור: גם השריפה שהייתה, שבגלל הרוח המזרחית שהייתה כמעט ולא נגעה בדליית אל כרמל.

מרזוק קדור: אם זה היה הפוך, תארי לך מה היה הקורה עם חיבורי החשמל הפיראטיים, אני אומר לך שחצי דלייה הייתה נשרפת.

מרזוק קדור: מה הבעיה לבוא היום, לתת הוראת שעה, ואם בית משפט מחוזי מכשיר את הבתים האלה, מה הבעיה של השר ומה הבעיה של הוראת שעה?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שאלה למשרד הפנים, למה אין תכנון?

שירה ברנד: אנחנו טוענים שיש, לפחות ל- 75% מהמבנים יש תכניות שאפשר להוציא מתוכן היתר.

שירה ברנד: יש פה מחלוקת עובדתית שאפשר לברר אותה.

שירה ברנד: אבל הטענה שלנו היא שיש תכניות מפורטות מאושרות, בודאי באזור דלייה, שמתוכם אפשר לתת היתרים ל- 75% מהמבנים שקיימים שם.

שירה ברנד: יישארו עדיין 25% שהם מחוץ לתחום התכניות המאושרות.

שירה ברנד: .

כרמל נסראלדין: את יכולה להוציא לי מסמך רשמי, שיש לנו לגליזציה ל- 75% מהבתים בדלייה?

כרמל נסראלדין: זה מאד משמח.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: איך אני כחברת כנסת יכולה לקבל ממך נתונים?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה שאת באה ואומרת "לטענתנו", זה לא מספיק.

שירה ברנד: אני יכולה להראות לכם מצגת עם צילומי אוויר, עם תכניות מאושרות, שרואים איפה יש תכנית ואיפה יש מבנה ולספור את המבנים.

שירה ברנד: יש לנו מצגת מצוינת שמציגה את זה.

חמד עמאר: הוועדה מבקשת לקבל את כל המסמכים האלו, שיהיו אצלי.

כיוף וגיה: מה יותר זול לתושב?

כיוף וגיה: לקבל היתר או לנהל משפט?

כיוף וגיה: לקבל היתר זה פחות כסף, מי רוצה לנהל משפט אם הוא יכול לקבל היתר?

שירה ברנד: לקבל היתר עולה הרבה מאד כסף.

איוב קרא: יש בעיה של אי הבנת הנקרא.

לאה ורון: הושמעו טענות שבשל העלות הגבוהה של קבלת היתר בנייה, אנשים בעוספיא ובדליית אל כרמל - - -

קריאה: זה פשוט לא נכון.

חמד עמאר: אני רוצה לתקן אתכם, אני קצת מכיר את העבודות של אנשים שמשלמים קנסות של מאות אלפי  שקלים.

חמד עמאר: בכפרים הדרוזים היום, בנוסף לעוספיא ודלייה משלמים מאות אלפים ואפילו מיליוני שקלים בשנה לקנסות.

חמד עמאר: אם האנשים האלו יכלו להוציא היתרים, הם לא היו משלמים את הכס הזה.

חמד עמאר: אני יודע שהם לא יכולים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב ראש, אני מבקשת לזמן ישיבה בנושא כדי לראות את כל ההיתרים.

חמד עמאר: אני אעדכן אתכם בדיון שביקשתי בוועדת הפנים, היא תבוא מוכנה עם כל הנתונים שהיא דברה עליהם עכשיו, תראה לנו אותם ואת ה- 75% מהבתים שיכולים להתחבר מחר.

שירה ברנד: יש לנו גם דיון בוועדת לביקורת המדינה.

חמד עמאר: אז נראה אותך הרבה בכנסת.

חמד עמאר: אני מאמין שבסופו של דבר נעשה את מה שאנחנו צריכים לעשות למען האזרח.

חנא סוייד: אני חושב שהנתון שמסרה נציגת משרד הפנים הוא נכון.

חנא סוייד: את אומרת ש- 75% מהבתים בדלייה יכולים לקבל היתרים.

חנא סוייד: יש עדיין 25% שלא יכולים לקבל ואלו הם ה-500 האלו.

שירה ברנד: יכול להיות, אני לא יודעת.

חנא סוייד: נעשה חישוב פשוט, יש כ- 4,000 בתים בדליית אל כרמל, 75% זה 3,000 בתים, הרי לא כל דליית אל כרמל בלי היתרים.

חנא סוייד: מה שנשאר בלי היתרים, זה נמצא כאן.

חנא סוייד: כך שמה שאת אומרת הוא נכון אבל זה לא פותר את הבעיה.

כרמל נסראלדין: היא אמרה אחרת, היא אמרה 75% מהבתים הפוטנציאליים שבמערכת, היא מטעה את הוועדה.

חנא סוייד: לכן אני רוצה שהיא תדייק ולא תיכנס לבעיות עם ההצהרות שלה, את מדברת נכון אבל זה לא פותר את הבעיה.

חמד עמאר: שאלתי אותה, מתוך ה-563 בתים שרשומים כאן, את מדברת על מעל 400 בתים?

חמד עמאר: והיא אמרה כן.

חמד עמאר: היא מדברת על הבתים האלה.

חנא סוייד: אז הבנתי אותה אחרת.

איוב קרא: אם היא נותנת מסמך של 75% לראש מועצת דלייה - - -

חנא סוייד: זה לא יעזור.

איוב קרא: למה?

איוב קרא: מה-600.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אם אפשר בוועדה הבאה להביא נתונים גם על עוספיא.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דבר נוסף, אני חושבת שצריך לעשות את זה כמה שיותר מהר כי יש נטייה למשוך את הדברים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: שתוך שבוע או שבועיים תביא את הנתונים.

שירה ברנד: יש דיון בשבוע הבא בוועדה לביקורת המדינה, אני רק רוצה לומר שהמבנה שקרה בו האסון היה במקום שלא הייתה בעיה להוציא אישור.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו לא מדברים עכשיו על השוליים, הכי קל ללכת לשוליים.

שכיב עלוה: שלום לכולם, אני רוצה לומר לנציגת משרד הפנים, אילו היו תכניות מפורטות, או תכניות מתאר, שיושבים כאן מהנדס הוועדה, יושב מהנדס העיר לשעבר, שלא יכלו להוציא היתרים כי החוק אסר עליהם.

שכיב עלוה: אז איך זה יכול להיות?

שכיב עלוה: למה לא הוציאו בזמנו היתרי בנייה לאנשים האלה, שהיום אנחנו נלחמים עבורם.

שכיב עלוה: בנוסף לזה, אפילו המתחמים שמיועדים לחיילים המשוחררים, עד היום, 20 שנה, לא נתתם חלקה אחת לחייל.

שכיב עלוה: לאן החיילים הצעירים האלו ילכו?

שכיב עלוה: לאן נשלח את הילדים שלנו.

שכיב עלוה: אני בונה לא חוקי, אתם יכולים לצטט אותי.

שכיב עלוה: הבן שלי קצין, לוחם אי שם, שומר על המדינה ואני חייב לקחת תיק על עצמי בגלל שאין היתרים.

שכיב עלוה: למה אני צריך להיות עבריין?

שכיב עלוה: אני בעצמי נכה צה"ל, אני צריך להיות עבריין כדי להגן על העתיד של הבן שלי.

שכיב עלוה: אם אני לא אגן עליו מי יגן עליו?

שכיב עלוה: המדינה?

שכיב עלוה: בשביל המדינה שלו הוא בשר תותחים ולא מעבר לזה.

שכיב עלוה: אין בנייה ציבורית, אין היתרים ואין מתחמים לחיילים, לאן אתם רוצים שנלך?

שכיב עלוה: אתם רוצים שנלך להתנחלויות, אין בעיה, תתנו לנו חלקות אדמה, נלך ונבנה שם.

מגלי והבה: שם תקבל מבנה עם חשמל ותשתיות.

שכיב עלוה: גם אין לנו בנייה ציבורית ואין לנו תשתיות, ככה אתם נותנים פתרונות לאוכלוסיה נאמנה למדינה?

שכיב עלוה: זו הצורה שאתם צריכים לגמול לנו, זו בושה למדינת ישראל שגומלת ככה לאנשים שלה, שאנשים נותנים את הדם שלהם ואתם, על פי חוק ובירוקרטיה, אוסרים על האנשים האלה לקבל את ההיתרים האלה ואת מה שמגיע להם.

שכיב עלוה: האנשים האלה בנו על אדמות פרטיות, הם לא גלשו לשטח הציבורי ולא הלכו לשטח של המנהל, הם בנו על אדמות שהם רכשו או ירשו.

שכיב עלוה: הם לא עבריינים אבל המדינה הפכה אותם להיות עבריינים.

שכיב עלוה: הם משלמים כאן הון תועפות, במקום לשלם את ההיתר, שזה 20 ₪ הם משלמים קנסות במאות אלפי שקלים.

שכיב עלוה: לדעתי צריך להקפיא את כל ההליכים המשפטיים האלה.

שכיב עלוה: אני מבקש מכם, חברי הכנסת וסגן השר, להקפיא את כל ההליכים המשפטיים נגד האנשים שהיום מתרוצצים בבתי המשפט, לכם יש את היכולת ודרכם צריך להגיע לראש הממשלה ולשר המשפטים ולשר הפנים וכולם צריכים לשמוע את הזעקה שלנו ואת הכאב שלנו.

שכיב עלוה: אני לא סתם צועק, אני עצמי פגוע וכואב, תאמינו לי שהמצב מעבר לכל נקודות הסבל ועבר את כל גבול הטעם הטוב.

שכיב עלוה: תתחילו להתעשת, יש כאן אוכלוסייה שצריכה מענה ואין לכם מענה, לאן ילכו האנשים.

שכיב עלוה: אולי זו  המדיניות לייאש את האנשים, להעמיד אותם בפינה כעבריינים.

שכיב עלוה: אם זו המדיניות תגידו בבירור למה להסתיר.

שכיב עלוה: אנא, התירו את הבניינים האלה כרגע, תאפשר להם חיבורי חשמל עד שיהיו תכניות מתאר ואחר כך נתמודד פעם נוספת.

שכיב עלוה: תודה.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: מהנדס הוועדה והמועצה המקומית.

סלימאן נסראלדין: צהרים טובים, ראשית אני חייב למסור נתונים מדוקים אשר גיבשנו בוועדה המקומית.

סלימאן נסראלדין: פנינו לאנשים שלא יכולים לקבל היתר ולא טופס 4, ריכזנו רשימות מדויקות לפי גוש וחלקה.

סלימאן נסראלדין: המספרים שנמסרו ממני לאגף המחקר בכנסת מדויקים, המספר מתייחס לסדר גודל של אלף בתים שנמצאים באזורים שלא ניתן לקבל בהם היתר בנייה באופן חד משמעי.

סלימאן נסראלדין: נכון הוא, והמילים של חבר הכנסת סוייד הם בסלע, נכון הוא שיש אזורים בדליית אל כרמל שאנשים לא הוציאו היתרים באופן מסודר במשך השנים, התופעה הזו היא כלל ארצית והיא לא נחלת דליית אל כרמל ועוספיא.

סלימאן נסראלדין: זו עובדה שחייבים להתייחס אליה ולומר אותה באופן מלא וחד משמעי.

סלימאן נסראלדין: לגבי התכנון, שתי עובדות קטנות שמסברות את האוזן, יש בעוספיא מספר מתחמים לבנייה לחיילים משוחררים אשר החל בהם מנהל מקרקעי ישראל לפני 15 שנה.

סלימאן נסראלדין: המתחמים האלה הגיעו לדיון ראשוני בוועדה המחוזית.

סלימאן נסראלדין: התיקים נסגרו מסיבה אחת פשוטה, הופיע נציג מנהל מקרקעי ישראל ואמר, אין תקציבים לשלם למתכננים להשלים את המתחמים האלה.

סלימאן נסראלדין: המתחמים האלה יש פתרונות דיור כמעט לכל הבתים שלא יכולים לקבל חשמל בעוספיא ויותר.

סלימאן נסראלדין: רק עכשיו לאחר שתכנית ברוורמן נכנסה לתמונה ואנחנו מתבשרים על אפשרות – עדיין לא ראיתי את זה באופן מוחשי – של קבלת הרשאה להזמנת תכנון מפורט.

סלימאן נסראלדין: עובדה נוספת קטנה, הופיע אצלנו בזמן פירוק העיר מנכ"ל משרד הפנים.

סלימאן נסראלדין: נעשה סיור בשתי שכונות שיש בהם בנייה בלתי חוקית, עמק הזיתים בעוספיא, תכנית עד/271, 76 , עד/273, הראינו לו את מצב הבינוי ואמרנו לו שנדרש סיוע, כי הרשויות המקומיות והוועדה מרוששות ותכנון מפורש דורש הרבה משאבים.

סלימאן נסראלדין: נדרש סיוע כרגע כדי שנוכל להביא את התכניות האלה להפקדה.

סלימאן נסראלדין: התשובה שלו הייתה ברורה, וגבי אופיר, שהיה בראש הוועדה שאחראית על הפירוק נוכח באותה ישיבה, הוא אמר אני חוזר למשרד , ביקשנו 250,000 ₪ לעוספיא ו- 250,000 לדלייה ואני נותן לכם הרשאה כדי שתפעילו את התכנון, את המתכננים ותוכלו לאשר את התכניות האלה.

סלימאן נסראלדין: כמובן שעד לפני חודשיים הכסף הזה לא הגיע, עברו שנתיים, לא הגיע שום דבר מהכספים האלה.

כרמל נסראלדין: מיהו האדם הזה?

סלימאן נסראלדין: אריה בר מנכ"ל משרד הפנים לשעבר, שהיה גם מנכ"ל משרד השיכון, איש מאד מכובד.

סלימאן נסראלדין: יכול להיות שלא יכול היה לעשות את זה, אבל הוא הבטיח ולא קיים.

סלימאן נסראלדין: כיום יש הכרח להביא לפתרון המצוקה הזו, אני חוזר על דבריו של חבר הכנסת סוייד ואומר, אני מסתכל על התהליך של הכללת הסעיף 157 בחוק תכנון ובנייה, הסעיף הזה הוכלל בתקופת כהונתה של ממשלה  שכיהן בה שר העבודה והרווחה, נשיא מדינת ישראל לשעבר, משה קצב.

סלימאן נסראלדין: הייתי צעיר אבל בקי בתכניות הבנייה וראיתי את המצב הזה של תהליך שהביא בסופו של דבר להכללת הסעיף הזה בחוק.

סלימאן נסראלדין: התהליך הזה הוא פושט מאד, הבנייה הבלתי חוקית התרחשה בסקטור הלא היהודי.

סלימאן נסראלדין: חד משמעית.

סלימאן נסראלדין: בסקטור היהודי בדרך כלל הבנייה הייתה חוקית, היה תכנון והייתה בנייה.

סלימאן נסראלדין: זאת אומרת שהסעיף הזה של הטלת הצורך בעקיפת החוק ומניעת הבנייה הבלתי חוקית על חברת החשמל כדי למנוע את הבנייה הבלתי חוקית, יסודו בבנייה בלתי חוקית במגזר הלא יהודי, זו נקודה חשובה שצריך לציין.

סלימאן נסראלדין: כמובן שאני לא איש פוליטי ולא אתייחס והתרחשויות של אז, אבל חייבים לציין את הנקודה הזו והיה מאבק למנוע את הדבר הזה, הדבר הזה לא התקיים.

סלימאן נסראלדין: לדעתי, חייבים בשלב זה להביא חיבור זמני לבתים האלה.

סלימאן נסראלדין: רוב הבתים האלה נמצאים בשלוש שכונות ענקיות, עמק הזיתים, ואדי אלפאש בדלייה, ואלוונסה, התכניות המפורטות עם הכספים של ברוורמן יגיעו, במשך שנתיים שלוש התכניות המפורטות יאושרו ואז אפשר לתת לגליזציה ויותר.

סלימאן נסראלדין: בשלב הזה אפשר להביא למצב של צו הוראת שעה שתאפשר חיבור זמני תוך התחייבות של כל מי שמתחבר לחיבור הזמני, הוא יחתום על תצהיר.

סלימאן נסראלדין: כאשר התכנית תאושר הוא יוכל לקבל היתר.

מגלי והבה: אתה עובד בוועדת תכנון ובנייה וכפוף לממונה מחוז חיפה שהוא עובד משרד הפנים.

מגלי והבה: הגברת עובדת במשרד הפנים, הנתונים שאמרת הם נתונים סותרים לנתונים שהיא נתנה.

מגלי והבה: אנחנו לא מתמצאים בנתונים כמו שהוא מתמצא וכמו שאת טענת שאת מתמצאת.

מגלי והבה: יש פה בעיה יסודית, לא יכול להיות שנשב בדיון ונקבל נתונים לא מדויקים על ידי הבכיר ביותר במשרד הפנים.

מגלי והבה: לא קרה דבר כזה  בבית הזה.

מגלי והבה: שנציג משרד ממשלתי מתחייב לפרוטוקול על נתונים שאינם מדויקים.

מגלי והבה: אתם צריכים לבדוק את עצמכם.

שירה ברנד: גם המהנדס טען שיש מבנים שיש להם תכניות מאושרות והם לא מחוברים לחשמל כי הם לא מוציאים את ההיתר.

איוב קרא: אבל הוא סתר את זה.

סרג' זאהר: צהרים טובים.

סרג' זאהר: אני רוצה להסתכל על העתיד.

סרג' זאהר: מה שעבר עבר.

סרג' זאהר: משפחת כיוף, זכרה לברכה נספתה כתוצאה מאסון שקרה והיה יכול להימנע.

סרג' זאהר: אני לא צריך להגיד לך שכל התכניות שדיברת עליהם אלה תכניות תב"ע נקודתיות של 2 עד 10 בתים, לא מעבר לזה.

סרג' זאהר: המהנדס מדבר על תכניות שהם בסדר גודל שיכולות לתת מענה ועדיין לא אושרו.

סרג' זאהר: מדברים על המוח היהודי, האם המוח היהודי לא יכול למצוא פתרון משפטי לבעיה קטנה של חיבורי חשמל?

סרג' זאהר: תמיד שרוצים למצוא פתרון, מביאים את היועץ המשפטי, מכופפים אותו כדי לתת פתרון, גם כאן צריך לתת פתרון, הפתרון נמצא אצל היועצים המשפטיים.

סרג' זאהר: משרד הפנים, בבירוקרטיה מכוונת, מונעים מושבי עוספיא ודלייה לקבל היתרים כדי שיהיו עבריינים.

סרג' זאהר: לחברת החשמל אני מציע, על מנת לשמור על הבטיחות שלנו, תנתקו את הכפר.

סמי כיוף: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, אני רוצה להודות לכם בשם המשפחה על הכינוס הזה.

סמי כיוף: יש לי להודות לכם פעמיים כי ראינו אתכם כשהשתתפת אתנו באבל שלנו, לא עזבתם אותנו, אנחנו מוקירים לכם את זה ומאד מקווים ומתפללים שמעז יצא מתוק, שמהטרגדיה של המשפחה שלנו ירוויחו ויזכו הרבה צעירים שאין להם חשמל בבית, יזכו באור להם לילדים שלהם ולמשפחה שלהם.

סמי כיוף: יושב לפניכם אב עבריין.

סמי כיוף: יש לי חמישה בנים שמתוך אילוצים משפחתיים הייתי חייב לדאוג, כמו כל אב, לבית לכל בן.

סמי כיוף: שניים יצא חלקם שבנו בחלקות שאפשר לקבל היתר והם קבלו היתר.

סמי כיוף: שילמנו על זה מספיק כסף וברוך השם הכול בסדר.

סמי כיוף: שניים לא יכולתי.

סמי כיוף: לאחד לקחתי את התיק על שמי, גררו אותנו לבית משפט 11 פעמים כאשר החלקה שלנו.

סמי כיוף: פנינו לרכס הכרמל, ביקשו מאתנו לשלם מס ונתנו לנו אישורים.

סמי כיוף: האישורים האלה לא נתקבלו בבית המשפט, שילמנו קנס בעשרות אלפי שקלים ועדיין אין לנו חשמל ואנחנו מחבורים באופן פיראטי שמאד מסכן, לא רק את הבית אלא את כל השכונה.

סמי כיוף: כשיש רוח ועוספיא זה מקום עם הרבה רוחות, אני הולך לראות אם הכבל הזה עדיין נמצא ולא פגע במישהו.

סמי כיוף: אני שם יד על כל מה שאמרו פה הנציגים, כולל חברי הכנסת אבל אני משתומם על דבר אחד.

סמי כיוף: האם ועדת הכלכלה בנויה על טהרת הדרוזים?

סמי כיוף: אין בה חברי כנסת יהודים?

חמד עמאר: נמצאת אתנו חברת כנסת יוליה שמאלוב-ברקוביץ.

חמד עמאר: בהרבה ועדות יושב רק היושב ראש ולוועדה הזו הגיעו חברי כנסת מאד מכובדים שהנושא חשוב להם ואנחנו מודים לכל אחד שהגיע.

חמד עמאר: תודה רבה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: בחיבור לגנרטור, למי אתה מתחבר ולמי אתה משלם חשמל?

קריאה: לתחנת הדלק.

סמי כיוף: גברתי, אם המשפחה שלך יקרה לך תרחיקי את הגנרטור משם.

חמד עמאר: תודה רבה לך, אנחנו משתתפים בצערך.

חמד עמאר: עלמי נאטור, סגן ראש מועצת דליית אל כרמל.

עלמי נאטור: צהרים טובים לכולם.

עלמי נאטור: עלו כמה נקודות שמחובתי להגיב, יצא לי לבצע עבודות בבית אורן ובכל הישובים מסביב, שם אני מבטיח שמותר לבנות, מותר לסלול, מותר לחבר למערכת החשמל ומותר הכול ללא היתרי בניה, רק בעוספיא ודלייה אנחנו נקראים עבריינים.

עלמי נאטור: כל העבודות שבוצעו בכל הישובים מסביב, הרבה עבודות בוצעו עם כל כך הרבה כסף ששפכה המדינה, בוצעו ללא היתרי בנייה וללא אישורים.

עלמי נאטור: גם בתוף הפארק, חתכו עצים שכואב הלב עליהם, כדי לעשות מבנים חדשים.

עלמי נאטור: שם הירוקים לא התנגדו, נושא הפרק לא עלה ואף אחד לא התנגד.

עלמי נאטור: אבל בשני הישובים העלובים שלנו, המצב מחייב שנשמור על החיות, על החזירים ולכן לא מאשרים לנו ואנחנו מואשמים כאילו חטאנו כלפי המדינה.

עלמי נאטור: ידידי מהנדס המועצה העלה נושאים שאני מציע לך גברתי ללכת ולבדוק את עצמך, אני מכיר את הדברים, השכונות שנמסרו הם אלוונסה, ואדי אלפאשה, רנדה, והמשך השכונה המזרחית לכיוון מוחרקה, כל השכונות האלה ללא היתרי בנייה, לכל השכונות האלה אין אישורי בנייה וכל מי שגר שם לצערי, בעיני משרד הפנים הוא עבריין שצריך לשפוט אותו.

עלמי נאטור: אלה אנשים שלא קבלו חשמל והם מבקשים היום חשמל, אני מבקש ממך שתבדקי את זה שוב, חבל למסור הודעות לא מדויקות לוועדה.

עלמי נאטור: אני יודע שבעבר, המדינה רצתה לפתור בעיות לישובים הערבים והלא מאושרים, אני לא מדבר על צו השעה של חבר הכנסת לשעבר והשר לשעבר משה שחל, אני מדבר על הפתרון השמי לפי תעודת זהות.

עלמי נאטור: לכל אדם שהיה לו בית, לקחו את תעודת הזהות שלו ומסרו לחברת חשמל וישובים פה נציגים מחברת חשמל שיכולים להעיד שלפי הרשימה השמית האנשים האלה קיבלו חשמל, לא היתרי בנייה, נתנו להם חשמל על פי מספר תעודת זהות.

עלמי נאטור: אם מסרתי תעודת זהות של הבן שלי ואני הלכתי לקחת, לא נתנו לי חשמל.

עלמי נאטור: אבל הבן שלי קיבל ועל זה אני יכול להעיד בפועל.

עלמי נאטור: צו השעה של שחל, שפתר הרבה בעיות בדלייה ועוספיא ובהרבה שכונות נוספות.

עלמי נאטור: אבל אני רוצה לדבר על הצד המקצועי, כל בית שמחובר בצורה פיראטית, לא רק הכבל בחוץ מחשמל, גם הבית שלו לא עבר בדיקה.

עלמי נאטור: בית שלא עבר בדיקת בודק חשמל זה מתקן שצריך לאטום אותו ולהוציא את האנשים האלה לרחוב.

עלמי נאטור: שיחיו באוהלים עם מצברים ולא בבית שלא נבדק ואושר לשימוש.

עלמי נאטור: הסכנה הכי גדולה בעולם זה החשמל כי זו סכנה שאי אפשר לראות אותה, אם יש מבול של מים אפשר לראות ואם יש רעידת אדמה אפשר לזוז שמאלה או ימינה, אם חוט חשמל נגע בעמוד ברזל והתחשמלת, אי אפשר לראות את הסכנה הזו.

עלמי נאטור: הבתים האלה לא עברו בדיקת בודק, אפילו אם נרצה שיקבלו חשמל זמני אנחנו נרצה שהבודק יבדוק את המערכת כי אחרת הבתים האלו לא יהיו ראויים לשימוש.

עלמי נאטור: בדרך כלל אלה זוגות צעירים עם ילדים, אם הילדים יתעסקו עם חשמל שלא נבדק זה עובר על חוק החשמל.

עלמי נאטור: כמו שיש חוקים לא לעבור רמזור אדום יש גם חוק החשמל.

עלמי נאטור: כל מי שמתעסק עם חשמל ללא רישיון זו עבירה פלילית וכל מי שמשתמש בחשמל ללא בדיקה זו גם עבירה פלילית.

עלמי נאטור: אתה מכניס את האנשים לברוך גדול ולא סתם קרה האסון לצערי בעוספיא כשמשפחה שלימה הלכה בגלל שהבית שלהם לא נבדק.

עלמי נאטור: אם היה מגיע לבית בודק חשמל הוא בטח היה נותן את כל ההנחיות האמיתיות שצריך לעשות.

כמאל כמאל: אני מודה לוועדה וליו"ר הוועדה, מה שמוצהר מטעם משרד הפנים, יש הטעיה לוועדה ולנוכחים.

כמאל כמאל: דבר נוסף, תכנית המתאר שהופקדה לדלייה ועוספיא לא עונה על הצרכים האמיתיים שצריכים להיות לאנשי המקום.

כמאל כמאל: אפילו תכנית המתאר עצמה לא עונה ולא מתאימה לתנאים בשטח.

כמאל כמאל: דבר נוסף, האדמות הפרטיות שעליהן נבנים הבתים בדלייה ועוספיא הן אדמות פרטיות לפני קום המדינה, אלה לא אדמות מנהל.

כמאל כמאל: אם רוצים לעשות שינוי ייעוד ואני מדבר כעורך דין, קשה לעשות את זה, וזה לא תהליך קל.

כמאל כמאל: ישנם בתים שנמצאים בשטח בנוי, גם בשטח בנוי קשה לקבל היתר, אפילו בתים שנמצאים כבר 40, 50 ו- 60 שנה בדליית אל כרמל ועוספיא.

כמאל כמאל: לא אחזור על הדברים שנאמרו, אני מציע שחברי הוועדה ימליצו לממשלה ולוועדות נוספות לקבל הוראת שעה, לחבר את הבתים האלה לחשמל.

כמאל כמאל: כל בית שנבנה בדלייה ועוספיא, כמעט כל בית, לקח לו מהנדס מורשה, לא לוקחים סיכונים לבנות את הבניה כבנייה לא טובה.

כמאל כמאל: יש  פה בעיה רצינית מאד ויש סכנה מאד רצינית שמתחברים בתים במרחקים של מאות מטרים ויש סכנה אמיתית שנשקפת.

חמד עמאר: תודה.

חמד עמאר: שמס חסון חבר מועצה.

שמס חסון: שלום לכולם, כל בעלי העניין שדברו פה צודקים.

שמס חסון: לדעתי שם המשחק הוא שינוי מדיניות בממשלה והכדור נמצא אצל יו"ר הוועדה ואצל סגן השר.

שמס חסון: אתם צריכים לשנות את המדיניות כדי שנגיע למצב שישתנו דברים אצלנו.

שמס חסון: לדבר היום בעוד ועדה ועוד ועדה לא יצא כלום, אתם צריכים ללחוץ כי אתם צריכים לדאוג לעם שאתם חיים בתוכו.

שמס חסון: זה שם המשחק, אחרת לא נתקדם שום צעד קדימה.

חמד עמאר: תודה רבה.

חמד עמאר: ממלא מקום ראש המועצה, כרמי מקלדה.

כרמי מקלדה: שלום לכולם, אדוני יושב ראש הוועדה, סגן השר, חברי הכנסת המכובדים.

כרמי מקלדה: אני אנסה להיות תכליתי בדברי, מדובר כאן בשני ישובים ישראלים גאים ולא מסכנים, אין לאף אחד מהנוכחים צרות עין לא בבית אורן ולא בכל ישוב יהודי אחר.

כרמי מקלדה: אנחנו רוצים להוות נכס אסטרטגי למדינת ישראל כפי שהיינו שנים רבות.

כרמי מקלדה: הבעיה מתמקדת בשלושה נושאים, אחד זה שטחיות בהבנת ואיסוף הנתונים על ידי משרד הפנים.

כרמי מקלדה: הגברת ברנד הציגה נתונים לא מאומתים, היא יכלה לעשות את זה בהרף עין עם מהנדס המועצה המקומית ולקבל נתונים מדויקים.

כרמי מקלדה: הנתונים שהיא הציגה אינם נכונים.

כרמי מקלדה: הדבר השני הוא חוסר הבנת המנטאליות של העדה הדרוזית, צריך להבין ש- 99% הם אדמות פרטיות, מעולם לא הוקצו לנו אדמות מנהל לבנייה פרטית, לפחות בתקופה האחרונה.

כרמי מקלדה: צריך להבין שהתושבים הדרוזים ובכלל זה גם המגזר הערבי, מקובע לאדמה שלו כך שבן תושב דליית אל כרמל אינו יכול לבנות את ביתו בעוספיא ותושב בית ז'אן לא יכול לבנות את ביתו בדלייה.

כרמי מקלדה: כך שאין לנו ברירה לא הייתה לנו ברירה אל לבנות את ביתנו בשטח השיפוט של דליית אל כרמל ובאדמות הפרטיות שלנו.

כרמי מקלדה: הדבר השלישי שטמונה בו הבעיה היא מדיניות הממשלה.

כרמי מקלדה: לדעתי מדיניות הממשלה היא מדיניות שאינה תואמת את הנתינה של העדה הדרוזית ותושבי דלייה ועוספיא למדינת ישראל.

כרמי מקלדה: צריך להבין שהאנשים האלה ישראלים בכל רמ"ח אבריהם והם חלק אינטגראלי ממדינת ישראל.

כרמי מקלדה: בכל מקרה, כפי שהדבר נהיר גם לך אדוני יושב ראש הוועדה וגם לסגן השר איוב קרא ולחברי הכנסת, הדבר הזה זורע תסכול בקרב הצעירים של דליית אל כרמל והעדה הדרוזית.

כרמי מקלדה: אני לא מבין את מדיניות הממשלה ולאן היא מתכוונת להוביל אבל אם אנחנו מתעסקים בדבר בסיסי, שזה חיבור לחשמל או חיבור מים וסלילת כבישים, היכן נגיע כשנרצה אזורי תעשייה או תיאטרון בדליית אל כרמל או עוספיא.

כרמי מקלדה: זאת אומרת שישנה מדיניות של ממשלה שמעבירה מדורות בישובים הדרוזים ובישובים הלא יהודיים ונותנת לנו להתעסק בדבר התפל, שהוא הדבר הבסיסי והדבר המתבקש והאקוטי ביותר שעה שאנחנו נמענים מלהתעסק בדברים בסיסיים אחרים.

כרמי מקלדה: אני מבקש בכל לשון של בקשה מכל הנוכחים, לעשות יד אחת, לגברת סמדר אני רוצה להאמין שמה שהודיע חבר הכנסת חמד עמאר, שהמדיניות של שר התשתיות כן נהירה וזורמת ולאו דווקא לבתים שיש להם אפשרות לקבל היתר כי מדובר כאן על בתים שאין להם היתר והבתים האלה צריכים להתחבר, זאת אומרת שהבעיה שלנו הם בתים שאין להם היתר.

כרמי מקלדה: על כן אני חושב שיהיה צודק שהחברים יעשו יד אחת שהבעיות האל יבואו על פתרונן ולפחות לקבל אישור לחיבור חשמל זמני כפי שנהוג, כי אני בטוח כמוכם, כמו משרד הפנים ושאר החברים כאן, שאף בית לא ייהרס, לא בדלייה ולא בעוספיא, כי זה עניין של זמן שהתכניות האלה יאושרו במלואן.

פאיס קונטאר: רציתי להציג את הדעה של התושבים הפשוטים בכפר.

פאיס קונטאר: אני הולך לשרת בצבא ולמלא את חובתי למדינה, אחר כך כמו כל אזרח אחר במדינה אני ארצה להקים בית ומשפחה.

פאיס קונטאר: יש לי חלקת אדמה אבל הבעיה שלי היא שאני לא יכול לקבל היתר בנייה ואין לממשלה שלי תשובות למה.

פאיס קונטאר: באתי לכאן כדי לשמוע מה שי למשרד הפנים ולחברי הכנסת להגיד על זה ומה שאני שומע זה רק שמשרד הפנים מנסה להאשים את התושבים שבעצם הם אלה שמדכאים את הישובים והם אלה שרוצים להיות עבריינים.

פאיס קונטאר: כל תושב בעוספיא רוצה להקים בית למשפחתו והוא לא יכול.

פאיס קונטאר: מה הוא יוכל לעשות, רק להיות עבריין לפי משרד הפנים, שיבנה בית ללא היתר בנייה.

פאיס קונטאר: כולם רוצים לקבל היתר בנייה אבל לא נותנים להם וזה גורם לצעירים להיות מדוכאים כי הם הולכים לשרת בצבא ומה שהמדינה עושה בשבילם?

פאיס קונטאר: אלה הדברים הבסיסיים כדי לחיות, חשמל מים וחלקת אדמה.

פאיס קונטאר: כל זה אין לנו, אין תשתיות בכפר, אין מים ואין חשמל.

פאיס קונטאר: אני מבקש ממשרד הפנים שיתייחסו אלינו כמו שצריך ויתנו לנו להרגיש תושבים של המדינה הזו כמו שכל תושב אחר יהודי מקבל את הזכויות שלו.

שבתי אלבוחר: תנחומי למשפחה, אני לא יכול לקבוע מה נכון עובדתי, יש מחלוקת רצינית וצריך לברר את העובדות מהיסוד כדי שנוכל לדעת מה הכיוון ואיך לפתור את הבעיה מבחינה משפטית.

שבתי אלבוחר: אני כן חושב שאפשר לומר  בוודאות שלחבר בית לחשמל באמצעות גנראטור זה לא בטיחותי ולא רצוי.

שבתי אלבוחר: אבל מי שכן נאלץ לעשות זאת, אני מחובתי להפנות את תשומת הלב של הוועדה ושל הציבור לתקנות הבטיחות שמתייחסות לעניין הזה ולפי התקנות האלה כל אדם שצריך להפעיל גנראטור חייב קודם שחשמלאי בודק יבדוק את הגנראטור והבדיקה הזו צריכה להתבצע פעם בחמש שנים.

כיוף וג'יה: וצריך היתר להפעיל את הגנראטור.

איוב קרא: זו לא הבעיה.

שבתי אלבוחר: זו לא הבעיה והלוואי ויכולתי להציע פתרון לבעיה.

שבתי אלבוחר: אבל אני רוצה לקצר ולומר שכל מי שנאלץ להפעיל את הגנראטור כן צריך להביא אותו לבדיקה ורצוי לעשות זאת.

חמד עמאר: תודה אני רוצה לסכם את הדיון, ראשית, הוועדה משתתפת בצער משפחת כיוף על האסון המחריד שבו נספו שלושה מבני המשפחה.

חמד עמאר: הוועדה דורשת מהממשלה פתרון זמני ומיידי, להוציא צו או להאריך את הוראת השעה שאפשרה את אספקת החשמל.

חמד עמאר: הוראת שעה זו אינה בתוקף מאז ה-1 ביוני 2007, מדובר בקבלת חוק אספקת השעה (הוראת שעה) (תיקון – הארכת תוקף), שיאפשר חיבור לחשמל.

חמד עמאר: עד אז הוועדה ממליצה למשרד הפנים ומשרד התשתיות, בתיאום עם ראשי הרשויות ובהסתמך על תקדים בית אורן, לספק חשמל זמני ולאחר שהתכניות יאושרו לספק חשמל קבוע.

חמד עמאר: הוועדה דורשת ממשרד הפנים לסיים את הכנת תכניות המתאר והתכניות המפורטות ולהביא לאישורן בוועדת התכנון.

חמד עמאר: לוועדה נמסר על ידי נציגת משרד הפנים' כי בדליית אל כרמל ניתן להוציא היתר בנייה לכ- 75% מהבתים לפי תכניות מאושרות.

חמד עמאר: הוועדה מבקשת מנציג משרד הפנים לחזור ולבדוק את הנתון האמור ולהעביר אליה בכתב תוך חודש נתונים מדויקים לגבי תכניות קיימות בדליית אל כרמל ובעוספיא.

חמד עמאר: בנוסף, הוועדה מבקשת לבחון הוצאת סעיף 157א' מחוק התכנון והבנייה התשכ"ה- 1965.

חמד עמאר: סעיף זה אינו מאפשר חיבורים לרשתות החשמל הטלפון והמים למבנה שנבנה ללא היתר.

חמד עמאר: הוועדה קוראת לתושבי דליית אל כרמל ועוספיא המתגוררים באזורים להם יש תכניות מאושרות לפעול בהקדם להוצאת היתר בניה בהתאם.

חמד עמאר: תודה רבה לכולם.

מגלי והבה: אני מבקש ישיבת מעקב בעוד שלושה חודשים.

חמד עמאר: הוועדה תקיים ישיבה תוך שלושה חודשים.

חמד עמאר: תודה לכולם הישיבה נעולה.