ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 120, 2010-12-27 10:30

דני דנון: שלום לכולם.

דני דנון: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

דני דנון: היום על סדר יומנו שילוב יוצאי אתיופיה בשירות המדינה.

דני דנון: לפני מספר ימים דנו פה בתיקון חוק חשוב וכחלק מכך אנחנו רוצים לקבל סקירה ולראות את הנתונים לגבי שילוב יוצאי אתיופיה בשירות המדינה.

דני דנון: איך אנחנו מגדילים את מספרם ואיך אנחנו מוודאים שמשלבים  בשירות המדינה יוצאי אתיופיה במשרות בכירות ולא רק במשרות זוטרות.

דני דנון: סמל לשאר החברה בישראל.

דני דנון: היום נקבל סקירה מהנציבות וגם נוכל לשמוע מהחברים שהגיעו לישיבה איך אנחנו גורמים לקליטה גדולה יותר של יוצאי אתיופיה בשירות המדינה.

דני דנון: אני אבקש את הגברת הניה מרקוביץ מנהלת אגף בכיר תכנון ובקרה לתת לנו סקירה.

דני דנון: וברשותך אבקש גם להתייחס לשנת 2010 כי לא העברת נתונים.

דני דנון: מבחינתנו השנה הסתיימה ולא יהיו לא מכרזים ולא מינויים חדשים לשנה הזאת.

הניה מרקוביץ: אין עדיין עיבוד של המחשב.

דני דנון: אני אודה לך שתמסרי  מידע על  המגמה והכיוונים.

הניה מרקוביץ: אני מופקדת בשירות נציבות המדינה לקידום חוק ייצוג הולם ובין היתר חוק שירות המדינה- מינויים סעיף 15 א' שעוסק בארבע אוכלוסיות וביניהן גם בני העדה האתיופית.

הניה מרקוביץ: בהגדרה שבחוק זה מי שהוא או אחד מהוריו נולדו באתיופיה.

הניה מרקוביץ: אדוני היושב ראש אני תמיד מספרת כבדיחה שיש לנו שלושה ילדים של דיפלומטיים ישראלים שנולדו באתיופיה וגם עליהם חל החוק כי הם נולדו באתיופיה.

הניה מרקוביץ: צבע העור לא נקבע בחוק  כקריטריון.

דני דנון: הם לא מופיעים בנתונים כאן אני מקווה.

הניה מרקוביץ: הם מופיעים בנתונים.

הניה מרקוביץ: זה קוריוז בנוגע לחוק הזה שאני תמיד אוהבת לספר אותו.

הניה מרקוביץ: כשנכנסו לעבודת המיון בשנת 2006, החוק חוקק בשלהי שנת 2005, שנת 2006 הייתה שנת הכנה גדולה מאוד כדי לראות לאן נוכל להתקדם גם כדי לראות את המצב.

הניה מרקוביץ: מצאנו שרוב העובדים מועסקים במשרד הבריאות בתפקידים ראשוניים.

הניה מרקוביץ: התפקידים הראשוניים אלו מה שאנחנו בדרך כלל מכנים ככוח עזר במשרד הבריאות.

הניה מרקוביץ: המשכורות אגב בשירות המדינה הם תמיד מעל שכר מינימום.

הניה מרקוביץ: אין רק שכר מינימום בשירות המדינה, השכר גבוה לפחות ב-  10% יותר, אני מתייחסת לשכר המשולב הרגיל ועל זה כמובן יש שעות נוספות ועוד כל מיני תוספות אחרות.

הניה מרקוביץ: אני שמחה להודיע שהחל משנת 2007 כשאנחנו התחלנו לפרסם, מונח לפניכם מכתב שהוצאנו אתמול, יש מגמה יפה של עובדים שנקלטים יותר ויותר בדרוגים המקצועיים.

הניה מרקוביץ: זה מראה על קליטה של יותר ויותר אנשי מקצוע מקרב יוצאי אתיופיה בשירות המדינה, או של התמקצעות של עובדים קיימים שנקלטו כחלק מאותו כוח עזר במשרד הבריאות שהפכו ברבות הימים לאחיות מוסכמות ואקדמיות.

הניה מרקוביץ: זה כמובן העלה להן את השכר ואת האפשרויות הקידום.

הניה מרקוביץ: המצב היום עומד שכשליש מקרב העובדים האתיופים בשירות המדינה הם בעלי איזו השכלה שהיא מעבר להשכלה תיכונית רגילה.

הניה מרקוביץ: אם אלו הן האחיות, עובדים בדירוג מח"ר (מדעי חברה ורוח), עובדים סוציאליים – הנתונים נמצאים בפניכם.

הניה מרקוביץ: אנחנו רואים שהם נקלטים בשירות המדינה גם בתפקידים הנמוכים אבל גם בתפקידי הביניים.

הניה מרקוביץ: הרוב משולב היום בתפקידי הביניים הן כאקדמיים והן כעובדים בדירוג המנהלי שהם שני הדרוגים המובילים הגדולים של שירות המדינה.

דני דנון: לגבי הנתון של 156 המשרות החסרות.

דני דנון: בכמה הצטמצם הנתון היום?

דני דנון: זה מנייר העבודה שנאדר העביר אלינו - - -

הניה מרקוביץ: כי העברנו רק את הדרוגים המקצועיים.

הניה מרקוביץ: אין כאן למשל את הדרוג המנהלי.

הניה מרקוביץ: הנתון הזה מציג רק את דרוג המקצועיים.

הניה מרקוביץ: הדרוג הכללי ואחרים לא מופעים פה.

דני דנון: על פי הנייר צריכים להגיע ל- 938 עובדי מדינה.

דני דנון: 71.5%, וכדי להגיע לזה חסרים 156 עובדים.

דני דנון: זה נכון לסוף שנת 2009.

דני דנון: השאלה, נכון להיום איפה  אנחנו עומדים מבחינת המספרים?

הניה מרקוביץ: אנחנו היום עומדים לקראת ה- 840 עובדים.

שלמה מולה: לפי הנתונים שלכם זה לא 840.

דני דנון: זה בלי 2010.

שלמה מולה: זה 782 מתוכם אם אני מפחית את המספר 497 זה עוד כ- 200 עובדים בדרוג המנהלי.

הניה מרקוביץ: כן ואלו הם סטודנטים ואחרים.

דני דנון: אנחנו ניגע בנתון הזה.

דני דנון: ראשית מבחינה מספרית זה גדל בכמה?

הניה מרקוביץ: אנחנו עמדנו בשנת 2009 על 782 עובדים.

הניה מרקוביץ: מנתונים ראשוניים שאספנו משנת 2010 אנחנו עומדים על 840 עובדים.

הניה מרקוביץ: זה לפני ההקצאה החדשה של 30 משרות חדשות של המדינה, זה היה בהחלטת הממשלה שתכנס לשנת העבודה 2011.

הניה מרקוביץ: אנחנו מתקדמים בצעדים מאוד יפים לקראת הייצוג ההולם.

דני דנון: ניגע בבעיה האמיתית והיא במה עובדים יוצאי אתיופיה?

הניה מרקוביץ: בכל.

דני דנון: זה לא נכון זה לא בכל.

דני דנון: אנחנו רואים שגם בדרוג המקצועי של אחיות ועובדים סוציאליים ששם המאסה הגדולה ובתפקידים היותר בכירים יש אדם אחד.

דני דנון: זו נקודת הדיון היום, האם תוכלי להתייחס?

דני דנון: את תשמעי את נציגי הארגונים ובוודאי תשמעי מחברי הכנסת שזה מה שמפריע לנו, אנחנו לא רואים את שילובם במשרות הבכירות יותר.

דני דנון: ארצה לשמוע ממך מדוע זה לא קורה.

דני דנון: מדוע הם לא ניגשים למכרזים ומה הבעיה בנושא הזה.

הניה מרקוביץ: אני מניחה שלכולם יש את הדוח של שנת 2009 שהוא הדוח המעודכן.

הניה מרקוביץ: עולי אתיופיה מפורזים כמעט בכל משרדי הממשלה.

הניה מרקוביץ: יש משרדים שהם עם נתוני אפס אבל אלו מעט משרדים שאין בהם בכלל עובדים יוצאי אתיופיה.

הניה מרקוביץ: אנחנו כמובן נשים דגש על המשרדים האלה.

הניה מרקוביץ: משרד החקלאות הראשי, משרד התשתיות, משרד הפנים הראשי - ברשות ההגירה יש יוצאי אתיופיה, משרד התיירות.

הניה מרקוביץ: כולם יכולים לראות את הדוח ואנחנו לא מסתירים את הנתונים.

הניה מרקוביץ: לגבי המקצועות שבהם מפוזרים יוצאי אתיופיה – כפי שאמרתי שליש מקרב יוצאי אתיופיה מדורגים בדרוגים המקצועיים בשירות המדינה.

הניה מרקוביץ: מה לעשות אבל משרד הבריאות הוא חצי משירות המדינה ובמשרד הבריאות נקלטים הרבה עולי אתיופיה.

הניה מרקוביץ: דירוג האחיות הוא אחד מהדרוגים המקצועיים בשירות המדינה.

הניה מרקוביץ: זה דירוג טוב מאוד ועם שכר יפה מאוד.

הניה מרקוביץ: כשאני אומרת דירוג האחיות אני מתכוונת רק לאחיות המוסמכות ולא על כוח העזר.

הניה מרקוביץ: כוח עזר הוא בדירוג המנהלי.

הניה מרקוביץ: כשאני אומרת משפטן מתמחה – הם לא מופיעים כאן בדוח כי הם עדיין לא אקדמאים מבחינתי.

הניה מרקוביץ: יש לנו היום שישה מתמחים בשנת 2009.

הניה מרקוביץ: זה בדיוק הפוטנציאל להיות משפטן בשירות המדינה דרך המשרות המיועדות.

הניה מרקוביץ: לשם מה יצרנו את שלושים המשרות המיועדות בשירות המדינה?

הניה מרקוביץ: – בדיוק לענות על השאלות שאתה שאלת.

הניה מרקוביץ: לעודד, לייחד את המשרות האקדמאיות ליוצאי אתיופיה שיבואו ושיתמודדו.

הניה מרקוביץ: משיחות שלי עם הארגונים מצאתי שרוב הבוגרים מקרב יוצאי אתיופיה באים מהשכלה אקדמאית כללית ולא ספציפית ממוקדת.

הניה מרקוביץ: המהנדסים מוצאים מקומות עבודה, המשפטנים בדרך כלל מוצאים מקומות עבודה, העובדים הסוציאליים מוצאים בדרך כלל מקומות עבודה, הכלכלנים מוצאים מקומות עבודה.

הניה מרקוביץ: הקושי הגדול הוא בשילובם של בוגרי השכלה הכללית - לאלה יש את הקושי הגדול ביותר להשתלב.

הניה מרקוביץ: אנחנו מנסים לייצור להם שלושים משרות במהלך שנת 2011 כדי שהם יוכלו להשתלב.

הניה מרקוביץ: באילו דרגות?

הניה מרקוביץ: – אנחנו בדרך כלל מנסים להגיע לדרגות הבינוניות-גבוהות במכרזים כמו מנהל תחום.

דני דנון: האם הבעיה שהם לא ניגשים למכרזים או שהם שלא זוכים במכרזים?

הניה מרקוביץ: כדי להקל על תהליך המכרז אנחנו עושים מכרזים מיועדים.

הניה מרקוביץ: מכרזים מיועדים זאת אומרת שרק יוצאי אתיופיה יוכלו לגשת אליהם.

דני דנון: אני מברך על כך.

דני דנון: אבל גם במכרזים הרגילים של הנציבות - - -

הניה מרקוביץ: ניגשים, זוכים.

הניה מרקוביץ: אני יכולה להביא לכאן דוגמה של החניך המצטיין בקורס מפקחי מס הכנסה.

הניה מרקוביץ: קורס מפקחי מס הכנסה היה במכרז רגיל והוא היה מצטיין הקורס שהוצב ביחידה הכי יוקרתית של מס הכנסה.

דני דנון: בואו לא נטעה.

דני דנון: אנחנו לא מרוצים מהדוח הזה.

דני דנון: לא מרוצים מהתוצאה.

דני דנון: היינו רוצים לראות בעקומת המספרים בתפקידים הבכירים גם את יוצאי אתיופיה.

דני דנון: אני שואל למה זה לא קורה ואני לא מקבל תשובות.

הניה מרקוביץ: זה לא קורה כי הם לא ניגשים למכרזים.

הניה מרקוביץ: הייתה ועדת איתור בנציבות שירות המדינה, זה בבית שלי, למי שיוביל את תכנית הצוערים הבאה של שירות המדינה.

הניה מרקוביץ: אף יוצא אתיופיה לא ניגש למכרז הזה.

הניה מרקוביץ: זה בדיוק מתאים לאיש חינוך, למי שמבין בהדרכה, בהכשרה וזה לא  השכלה מאוד מיוחדת וכדומה.

הניה מרקוביץ: אף אתיופי לא נגש לוועדת המכרזים.

שלמה מולה: ברשותך יש לי שאלות.

שלמה מולה: ראשית לפי הנתונים אתם מציינים בדוח שיש 4,500 אקדמאים.

שלמה מולה: לפי הנתונים שנמצאים אצלי ביד יש יותר מ- 7,000 אקדמאים.

שלמה מולה: השאלה על מה הנתון שלכם של 4,500 מבוסס?

שלמה מולה: אני יודע ואני עומד על דעתי שיש יותר מ- 7,000 אקדמאים.

שלמה מולה: אם אין לך תשובה אני אשמח לקבל את התשובה בהמשך ואפילו בכתב.

הניה מרקוביץ: אלו נתונים שנסמכים על נתוני משרד הקליטה ושל ארגון יוצאי אתיופיה.

שלמה מולה: אתם יונקים את הנתונים שלכם ממנהל הסטודנטים.

שלמה מולה: כלומר מי שעבר את הזכאות במנהל הסטודנטים.

שלמה מולה: אני לא חושב שזה בהכרח, כי אני יודע מהקרנות השונות שהייתי בין היוזמים לעודד דווקא סטודנטים שלא מקבלים סיוע ממנהל הסטודנטים.

שלמה מולה: זאת אומרת מאגר הפוטנציאל של האקדמאים הוא הרבה יותר גדול ממה שאתם מציינים.

שלמה מולה: אני מכיר את הדוח גם של לפני שנתיים-שלוש.

שלמה מולה: יש טיפה התקדמות, טיפה ולא הרבה ואני לא חושב שלא צריך לבטל את ההתקדמות.

שלמה מולה: יחד עם זאת אני בא אליכם בטענות.

שלמה מולה: אתם הדוגמה, אני מדבר כעת אליכם המשרד, על פי הנתונים שלכם אין לכם אפילו עובד אחד.

הניה מרקוביץ: יש לנו.

שלמה מולה: על פי הדוח לא מופיע שיש.

שלמה מולה: שנית, אני רוצה לשאול שאלה על רשות האוכלוסין, אני יודע שהעובדים ברשות האוכלוסין הם לא כולם עובדי משרד הפנים.

שלמה מולה: אם כן אני אשמח לקבל תשובה.

שלמה מולה: אדוני היושב ראש הדבר המטריד יותר - הוא הדבר העצוב ולא רק המטריד, זה סיפור משרד החינוך - - -

קריאה: ארבעה בלבד מועסקים בהוראה.

שלמה מולה: העניין העצוב ביותר זה משרד החינוך.

שלמה מולה: אם אתה מסתכל על הדוח אתה מוצא רק אדם אחד.

שלמה מולה: המשמעות של זה שכל אלה שלמדו הוראה, יועצים חינוכיים ואחרים שלמדו לימודים שהיו יכולים להשתלב במטה משרד החינוך שיכלו לתרום לתפיסה בסיוע הקליטה – זה לא קיים.

דני דנון: אני רואה שבמשרד החינוך יש תשעה אנשים.

שלמה מולה: אני רואה רק אחד.

קריאה: תשעה אנשים והם לא כוללים את עובדי ההוראה.

שלמה מולה: אני רואה אחד בעמוד 6- משרד החינוך אחד.

דני דנון: בעמוד 4 כתוב תשעה אנשים.

דני דנון: אתה מסתכל על הבכירים.

שלמה מולה: סליחה, אני מתקן.

שלמה מולה: בכל זאת זה לא משנה את העבודה שיש יותר מ- 400 אקדמאים יוצאי אתיופיה שלמדו הוראה וחינוך.

שלמה מולה: משרד החינוך הוא המעסיק הגדול ביותר בשירות המדינה.

דני דנון: מישהו אמר כאן שזה לא כולל מורים.

הניה מרקוביץ: זה לא כולל מורים.

הניה מרקוביץ: סליחה אני רוצה להבהיר.

הניה מרקוביץ: רבותיי הדוח כולל את עובדי המדינה במשרדים בלבד.

הניה מרקוביץ: אנחנו מדברים על 60,000 עובדי מדינה חוץ מזה יש כ 0120,00, 140,000 מורים.

הניה מרקוביץ: אלו נתונים שאנחנו לא יודעים לתת מידע לגביהם.

הניה מרקוביץ: זה לא כולל את משטרת ישראל, לא כולל את משמר הגבול, לא כולל את המוסד לביטוח לאומי, לא כולל את הכנסת, לא כולל את לשכת הנשיא וזה לא כולל את מבקר המדינה.

הניה מרקוביץ: אנחנו כאן מגישים דוח רק על משרדי הממשלה.

שלמה מולה: ראשית אני חושב שחסרים לנו כאן נתונים.

שלמה מולה: זאת אומרת שאם אנחנו רוצים לגשת למצב באופן יותר אמיתי חסרים לנו נתונים.

שלמה מולה: דפנה מושיוב ממשרד הרווחה אמרה לנו שיש להם 400 עובדים סוציאליים.

שלמה מולה: היא נקבה במספר הזה ואני התווכחתי איתה על האין או היש.

שלמה מולה: אני מציע ברשותך, אולי יש מישהו שיכול לתת לנו נתונים מלאים בנוגע לכל הגופים, כמה אנשי קבע יש בצבא?

שלמה מולה: כמה יש בחברות הממשלה?

שלמה מולה: כלומר מישהו שירכז את כל הנתונים וימסור לנו אותם במיוחד בעקבות החקיקה שאתה מוביל עכשיו.

שלמה מולה: זה יהיה לא נכון לפתור את הבעיה רק במשרדי הממשלה וגופים אחרים אם הם לא יקלטו זו תהיה טעות.

שלמה מולה: דיברנו על כך שהרשויות המקומיות לא יכולות להיות פטורות מהעניין, יתכן שנצטרך להכניס את חברת החשמל, חברת בזק וכל החברות הציבורית לחקיקה.

שלמה מולה: צריך לקבל נתונים גם לגבי גופים נוספים, וכדאי שהנתונים יהיו ברשותנו.

שלמה מולה: ממידע אישי אני יודע שיש שתיים או שלוש עובדות בבית הנשיא – זה בסדר גמור.

שלמה מולה: שאלה נוספת שאני מבקש לשאול אותך האם המינויים הפוליטיים מופיעים כאן?

שלמה מולה: משרות אמון.

הניה מרקוביץ: כן.

שלמה מולה: שאלה נוספת.

שלמה מולה: מי בעל התפקיד הבכיר ביותר בשירות המדינה?

הניה מרקוביץ: מופיע אצלי בדוח שיש לנו עובד אחד בחוזה בכירים.

הניה מרקוביץ: אין לי מושג מיהו.

הניה מרקוביץ: כנראה ברמת משרת סגן המנהל הכללי.

הניה מרקוביץ: יכול להיות שהוא מנהל אגף בכיר.

שלמה מולה: אני מבין את בעיית המכרזים שאתם אומרים שלא נגישים אליהם, אבל השאלה איך מפרסמים את המכרזים האלה?

שלמה מולה: האם באמת זה מגיע לכולם?

שלמה מולה: אם אני מסתכל בטבלה בדוח,  משרד החקלאות ומשרד התחבורה, השירות המטאורולוגי, משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה, משרד התשתיות הלאומית, רשות החשמל, משרד הבינוי והשיכון, משרד התיירות, משרד התקשורת.

שלמה מולה: אני מכיר אישית הרבה יוצאי אתיופיה שסיימו תקשורת אז למה הם לא יכולים להגיע לתפקידים שם.

שלמה מולה: אין יד מכוונת אפילו כדי לכוון תהליך - - -

מרינה סולודקין: אין יד מכוונת.

שלמה מולה: אני יכול להבין את הפריסה?

שלמה מולה: משרד הבריאות, אני לא מבקר אותך, אבל למשרד הבריאות יוצאי אתיופיה גם בלי נציבות שירות המדינה מגיעים אליו.

שלמה מולה: יש להם מקצוע הם ניגשים לבית החולים וקולטים אותם.

שלמה מולה: אבל כשאני רואה משרדים אחרים זו בושה וחרפה.

מרינה סולודקין: אנחנו לא יושבים פה בפעם הראשונה ולא בפעם השנייה לגבי הנושא הזה.

מרינה סולודקין: אני שמעתי את הגברת הנכבדה לפני שנה- שנה וחצי, שלמה מולה אומר שיש התקדמות ואני מאמינה לו כי הוא יד מכוונת.

מרינה סולודקין: אבל ממה שאני רואה אין יד מכוונת ואין יוזמה, אין שום דבר.

מרינה סולודקין: כשאומרים לי שאין צוערים שהגיעו למכרז של משרד החוץ, אני מבינה שהמדינה עשתה טעות איומה.

מרינה סולודקין: מי יכול להיות שגריר יותר טוב או עובד השגרירות במדינות לא כל כך ידידותיות אלינו?

מרינה סולודקין: – יוצאי אתיופיה בגלל שיש להם גשר אליהם.

מרינה סולודקין: שמעתי משר החוץ שהם לא יכלו למצוא מישהו שילך לאריתריאה.

מרינה סולודקין: אמרתי "איך זה יכול להיות?"

מרינה סולודקין: אפילו מניסיוני כסגנית השר לקליטת עלייה פעמיים, אני יודעת שיש הרבה אנשים שמאוד ראויים.

מרינה סולודקין: בפעם האחרונה שהייתי בשנת 2005 לקחתי יועצת בגלל שבלי אנשי שטח אי אפשר לעבוד.

שלמה מולה: בטח אחרי שעזבת פיטרו אותה.

מרינה סולודקין: אני רוצה לומר לכם שלא יכולתי לעשות קבלת קהל בלי שהאישה הזאת שגישרה עם כולם כדי להבין אנשים וכדי שתהיה לנו שפה משותפת.

מרינה סולודקין: אני אומרת לכם שזה לא רק פוגע באוכלוסייה האתיופית.

מרינה סולודקין: זה פוגע בכלל עם ישראל כמו  במשרד החוץ.

מרינה סולודקין: הסקנדל האחרון במשרד האוצר שיועץ בכיר אומר שיוצאי ברית המועצות הגיעו לכאן בגלל סל הקליטה ולא  כדי לחזק את מדינת היהודים.

מרינה סולודקין: אז מה שאנחנו מבינים שאין מספיק יוצאי ברית המועצות במשרד האוצר ואין יוצאי אתיופיה בגלל - - -

דני דנון: אנחנו נעשה דיון בעקבות ההתבטאות האומללה במהלך השבוע.

דני דנון: אנחנו נזמן אותו לפה  כדי שיסביר את עצמו.

דני דנון: אבל כרגע נתמקד ביוצאי אתיופיה.

מרינה סולודקין: אני אומרת לך שהיום אני אפנה לנציבות שירות המדינה כי אני חושבת שזו התנהגות והתבטאות שכל כך לא קשורות למקצוע שלו.

מרינה סולודקין: הוא הרי היועץ הכלכלי של שר האוצר ובזמן התקציב הוא מדבר על מגזרים וקהילות.

מרינה סולודקין: קיבלתי אתמול את מכתבם של הטייסים ואת המכתב של אנשי ההייטק שכתבו אלי "אנחנו לא נסכים אם הוא לא יעוף מהמקום הזה בבושת פנים".

דני דנון: תודה.

דני דנון: מירה פיינשטיין מנהלת משאבי אנוש של הכנסת.

דני דנון: בפעם שעברה הצגת את הנתונים.

דני דנון: ראשית אני מבקש לדעת אם יש לך נתונים לשנת 2010 בנושא הבכירים?

מירה פיינשטיין: אני הייתי רוצה לעשות הבחנה בין משרות בכירות לבין משרות מקצועיות.

מירה פיינשטיין: ראשית נתחיל מנתונים כלליים – בכנסת יש לנו היום 460 עובדים.

מירה פיינשטיין: יש לנו 13 עובדים יוצאי העדה האתיופית, במשמר הכנסת יש לנו שניים מתוך 196 עובדים– התחומים הם בעיקר בתחומי האבטחה.

מירה פיינשטיין: אתה שאלת שאלה מה קורה במכרזים והאם הם ניגשים או האם הם ניגשים ולא נבחרים.

מירה פיינשטיין: מנהל הכנסת פרסם בנובמבר 2010 מכרז עתודה פומבי למשרת עוזר משפטי בלשכה המשפטית.

מירה פיינשטיין: זו המשרה הראשונה בלשכה המשפטית שיש אותה ביתר משרדי הממשלה.

מירה פיינשטיין: כל מה שנדרש במכרז הזה היה שלמועמד יהיה תואר בוגר במשפטים ורישיון לעריכת דין, אפס שנות ניסיון כי לא צריך ניסיון אבל כמובן לעשות את ההתמחות כי אחרת הוא לא מקבל את הרישיון.

מירה פיינשטיין: מתוך 223 מועמדים, המכרז נסגר ועכשיו אנחנו מתחילים בהליכי מיון, יש לנו מיוצאי אתיופיה – אחד, חמישה – בני מיעוטים.

מירה פיינשטיין: שיווקנו את המכרז נכון, הפרסום שלנו הוא בשני עיתונים יומיים, באתר האינטרנט של הכנסת, באתר נציבות שירות המדינה, פרסום על פי כל הכללים.

מירה פיינשטיין: יכול להיות שלא הגענו מספיק לארגונים השונים - - -

הניה מרקוביץ: הארגונים מחוברים לנציבות ושואבים משם את המידע.

מירה פיינשטיין: אתמול התקבלה החלטה, דיברתי בפעם הקודמת על מתמחים וגם הניה מרקוביץ דיברה על מתמחה שאחר כך שכשהוא מתקבל להתמחות במדינה או בכנסת זה מהווה איזה מסלול להתעסק בפרקטיקה המשפטית ולהתמודד במכרזים של המדינה או של הכנסת.

מירה פיינשטיין: אתמול קיבלנו החלטה עם המנהל הכללי של הכנסת והיועץ המשפטי של הכנסת להקצות משרה נוספת למתמחה.

מירה פיינשטיין: יש לנו אחד עשר מתמחים בלשכה המשפטית.

מירה פיינשטיין: אנחנו מתכוונים לצאת בקול קורא לחודש ספטמבר 2011 ואם לא נמצא זה יעבור למרץ 2012 כי ניקח בחשבון שרוב בוגרי המשפטים מסודרים מבחינת ההתמחות - - -

שלמה מולה: אני חוזר ומזכיר לך את מה שאמרתי בשבוע שעבר.

שלמה מולה: בדיון שהיה על תקציב הכנסת לפני שלושה שבועות הייתה לי הבטחה אישית גם של יושב ראש הכנסת וגם של המנהל הכללי של הכנסת שאתם תצבעו תפקידים בכירים.

שלמה מולה: לא רק סטודנטים.

שלמה מולה: אני שמח לשמוע לגבי המתמחה.

שלמה מולה: גם על כך דיברתי עם היועץ המשפטי של הממשלה.

שלמה מולה: אני חושב שמי שמתמחה בכנסת יהיה יועץ משפטי מצוין גם בחוץ.

שלמה מולה: שוב, עדיין עניין המכרז ויידוע עולי אתיופיה, אני חייב לומר שזה לא בטוח.

שלמה מולה: נושא הארגונים הוא תוספת.

שלמה מולה: אתם באופן יזום צריכים להגיע לתקשורת באמהרית, רדיו, יש טלוויזיה ליוצאי אתיופיה, יש מרכזים קהילתיים, יש מוקדי קליטה, יש מנהלי מוקדי קליטה.

שלמה מולה: כלומר להרבה מאוד מקומות אתם צריכים להפיץ מידע ולעשות שיווק יותר יזום.

שלמה מולה: לא רק להסתפק בעניין הארגונים של יוצאי אתיופיה.

מרינה סולודקין: להמליץ את זה גם לשר החוץ בנושא של הצוערים.

דני דנון: אני רואה כאן מגמה שאין גוף שדוחף, לדוגמה מישהו שהולך לקריית אונו ששם בכל מחזור מסיימים עשרות יוצאי אתיופיה, אין גוף שעושה את החיבורים ומעלה את המספרים.

דני דנון: כלומר יש מכרז בעיתון והם לא ניגשים - - -

מירה פיינשטיין: בואו נבדיל בין שני סוגי המכרזים.

מירה פיינשטיין: יש מכרזים שהבאתי כדוגמה של העוזר יועץ משפטי ויש מכרזים צבועים.

מירה פיינשטיין: עד היום לא הוצאנו מכרז צבוע לבני העדה האתיופית, בכוונתו להוציא את תפקיד המתמחה.

מירה פיינשטיין: אם דיבר כאן חבר הכנסת על תפקידים מקצועיים בכנסת יכול להיות שתפקיד כמו רכז מידע ומחקר במרכז המחקר והמידע של הכנסת, הוא כמו שאמרה הגברת הניה מרקוביץ מיועד לבעלי השכלה מתחום הרחב ולא בתחום המקצועי ספציפי כמו משפטים או הנדסה.

מירה פיינשטיין: זה דבר שכן יכול לבוא בחשבון כי יש לנו במרכז למחקר ומידע אקדמאים באשכולות כמו התחום הכללי, התחום המשפטי ומהתחום הכלכלי.

מירה פיינשטיין: יכול להיות שמשרה במרכז המחקר והמידע מבינתחומי יכול להתאים.

דני דנון: אני רוצה לבקש מהמשרד לקליטת עלייה דוד יאסו.

דני דנון: יש לכם מחלקה שתפקידה לטפל בנושא הזה או שאתם צופים מהצד?

דוד יאסו: לא. ראשית אני חושב שהמשרד לקליטת העלייה הוא אחד המשרדים שקלט, גם לקביעות, בלשכות ובמחוזות שלו.

דני דנון: קיבלתי תלונות שהעובדים במוקדי הקליטה הם עובדים זמניים ולא נכנסים בכל הארץ.

דני דנון: האם זה נכון?

דוד יאסו: אני אתייחס.

דוד יאסו: באותה מידה אני יודע מה זה עובד בכיר.

דוד יאסו: אני כמנהל אגף שזו המשרה היחידה במשרדי הממשלה שיש היום עובד בכיר אתיופי, אני חושב שזו תעודת עניות שאחרי שלושים שנה רק אדם אחד הוא בכיר.

שלמה מולה: כמה בסך הכול עובדים הם יוצאי אתיופיה במשרד לקליטת העלייה?

דוד יאסו: בסך הכול 24 עובדים.

דוד יאסו: סך כלל העובדים הם 515.

שלמה מולה: מתוך 515, זאת אומרת 3 עובדים קובעים הם יוצאי אתיופיה.

דוד יאסו: לא. 24 עובדים קבועים שאחד מהם הוא מנהל אגף.

דוד יאסו: אני גם אמרתי שזה המשרד היחידי שיש לו מנהל אגף.

דוד יאסו: אני מדגיש את זה בכוונה כדי להציג את התפיסה.

דוד יאסו: אדוני היושב ראש לשאלתך.

דוד יאסו: אנחנו מפעילים פרויקטים ברמה הארצית, יש לנו את מרכזי קליטה ומוקדי הקליטה.

דוד יאסו: במוקדי הקליטה ההתקשרות שלנו היא מול הרשויות המקומיות.

דוד יאסו: החוזים נעשים מול הרשויות המקומיות והעובדים נקלטים ברשויות המקומיות והם אינם עובדי נציבות שירות המדינה.

דוד יאסו: זאת הסיבה שהם לא נכללים בנתון של משרד הקליטה.

דוד יאסו: העובדים במשרד הקליטה הם עובדים מן המניין, הן במנהל הסטודנטים, הן בלשכות ומטה המשרד.

קריאה: בכלל צריך להוריד את הדבר הזה שנקרא מוקד קליטה.

דוד יאסו: למה?

דני דנון: מה שחסר לי בתשובתך מי הוא הגורם שאמור לדחוף את המהלך הזה?

דני דנון: מי מחבר את הסטודנט שמסיים שנה ג' למכרז או למשרד הממשלתי, מי עושה את זה?

דוד יאסו: כפי שהגברת הניה מרקוביץ ציינה יש מכרזים שמתפרסמים.

דוד יאסו: בעבר כל מכרז שיצא היה מגיע אלינו ואנחנו היינו מפיצים אותו למוקדי הקליטה.

דוד יאסו: היום האתר שלהם פתוח לכל אחד לכן זה לא מגיע אלי ואני לא מפיץ אותו למוקדי הקליטה.

דוד יאסו: עשינו בעבר וגם היום אנחנו עושים יחד עם מנהל הסטודנטים פעילות בנושא השמת אקדמאים.

דוד יאסו: אני אומר לך שזה לא מספיק.

דוד יאסו: כמו שחבר הכנסת ציין שהנתונים שיש לנו הם נותנים של מסיימי שנה ג' או ד' במנהל הסטודנטים.

דוד יאסו: יש כאלה מעבר למקבלי הסיוע ממנהל הסטודנטים שמסיימים את האוניברסיטאות ובאופן עצמאי משתלבים בשוק העבודה.

דוד יאסו: אין לנו את הנתונים לגביהם.

דוד יאסו: לכן בימים האלה המנהל הכללי נתן הנחיה לבצע איגום כל הסטודנטים המסיימים.

דוד יאסו: כרגע אנחנו עובדים על התכנית הזאת יחד עם מנהל הסטודנטים.

דוד יאסו: אנחנו נצא בתקשורת ונפרסם כדי שיוכלו להירשם.

דוד יאסו: אני אכן מקווה שירשמו.

דוד יאסו: ניסנו את זה פעמיים דרך מנהל הסטודנטים.

דוד יאסו: אחד האנשים שגויסו בהתחלה יושב כאן.

דוד יאסו: בנוגע לאיתור הסטודנטים אני מכיר את התוצאה שהייתה והיא אי היענות של האקדמאיים לפעילות הזאת.

דוד יאסו: אני לא חושב שבנושאים האלה רק משרד הקליטה צריך לעשות.

קיפלה טסמה: אני מבקש לחדד את העניין שציין דוד יאסו.

קיפלה טסמה: נכון שמנהל הסטודנטים התגייס לנושא תעסוקת האקדמאים.

קיפלה טסמה: נכון שבעבר ישבתי בתפקיד הזה כרכז ארצי לתעסוקת אקדמאים.

קיפלה טסמה: פרשתי מהתפקיד הזה בגלל שלא הצלחתי.

קיפלה טסמה: למה לא הצלחתי?

קיפלה טסמה: – אף גוף ואף משרד ממשלתי, אפילו משרד הקליטה בעצמו מעסיק אנשים בחוזים באמצעות חברות בדלת המסתובבת ואחרי ארבע-חמש שנים אומרים לו להתראות.

קיפלה טסמה: אני בעברי הרחוק הייתי דוגמה לכך.

קיפלה טסמה: דייק כשאתה אומר, אתה צריך להציג את כל התמונה.

דוד יאסו: אני מבקש לא להיכנס לסיטואציה הזאת.

דוד יאסו: אני לא רוצה להיכנס לפרטים.

קיפלה טסמה: הנושא הזה לא הצליח בגלל שמשרדי הממשלה והגופים לא היו מוכנים לקלוט עובדים.

קיפלה טסמה: אחרי שהיו מספיק נתונים על אקדמאים שהגישו בקשה אף אחד לא נקלט.

שלמה מולה: סליחה חברים אבל אבקש לשאול שאלה אחת.

שלמה מולה: בכל המכרזים שמגיעים אליכם אנחנו יודעים שהמבחן הפסיכומטרי שלכם הוא המחסום המרכזי בקבלת ההחלטות.

שלמה מולה: מה המשקל שאתם נותנים לו?

שלמה מולה: אני חוזר על השאלה כי שאלת המבחן הפסיכומטרי  זה עניין תלוי תרבות.

שלמה מולה: גם אם אני אגש למבחן אני לא אעבור אותו למרות שפעם עברתי את המבחן.

הניה מרקוביץ: לגבי המועמדים מקרב העדה האתיופית אנחנו ערים לבעיה.

הניה מרקוביץ: לעובדים יוצאי העדה האתיופית יש הקלות במבחנים עד כדי הוצאת מודול בחינה שלם מכלל הציון.

הניה מרקוביץ: אנחנו יודעים איפה הקשיים ואנחנו מוציאים מודול שלם מהבחינה כך שהציונים של המועמדים עולים.

הניה מרקוביץ: יש לנו את הדרכים שלנו לבחון את המועדים לפי הדברים שאמרת כי הם תלויים בתרבות.

הניה מרקוביץ: כמובן שבמכרזים המיועדים כאשר כל המתחרים הם בני העדה אתיופית בלבד זה הרבה יותר ברור.

דוד אבבה: אני חושב שכל הדיון הזה הוא טעות אחת גדולה.

דוד אבבה: אין שום סיכוי שאקדמאי אתיופי יעבור את המכרז.

דוד אבבה: אין דבר כזה מאחר שמחלקים את התפקידים, אני אתן לדוגמה את משרד החינוך, העירייה, בעירייה שלנו בירושלים יש קרוב ל- 11,000 עובדים ואין אף עובד אחד אתיופי.

הניה מרקוביץ: העירייה היא לא שרות המדינה.

הניה מרקוביץ: הדוח לא הוחל על העירייה.

דוד אבבה: כמו שאמרת יש אנשים שעשו תואר ראשון כללי ורוצים להיקלט.

דוד אבבה: ראשית אתם פונים לקבלנים ולארגונים שונים.

דוד אבבה: יש מוקד קליטה בעירייה ואני לא יכול להיקלט בעירייה.

דוד אבבה: אם אני פונה כעת למשרד החינוך אני צריך את דוד יאסו כי אחרת לא יקבלו אותי.

דוד אבבה: איך אני יכול לגשת למכרז ללא סיכוי?

דוד אבבה: לא נותנים סיכוי.

דוד אבבה: אני חושב שבכל המשרדים שיש להם שלושה או ארבעה עובדים זה לא מספיק.

דוד אבבה: יש חסמים ולאקדמאי אין שום סיכוי להיכנס לעבוד בכל המשרדים.

דוד אבבה: ציינתם את משרד הבריאות שכל העובדים הם אחיות ועובדי עבודות שחורות יחסית.

דוד אבבה: איפה הנציבות בדיוק?

דוד אבבה: בוגרי משפטים למשל, הקימו ארגון שלא יהיו אקדמאים, אם יש ארגון זאת אומרת שהקהילה נשלטת על ידי הארגונים.

דוד אבבה: הארגונים הם שלוחה של הממסד.

דוד אבבה: אם תיפתחו את זה אתם תראו הרבה עובדים.

דוד מהרט: אני מנהל גוף שנקרא מרכז איגוד יוצאי אתיופיה.

דוד מהרט: זה גוף שפועל כזורע של מערכת החינוך במשרד האגודה לקידום החינוך.

דוד מהרט: אנחנו מתוקצבים אבל אנחנו לא במשרד החינוך וכמובן שהייתי שמח שהיינו עובדי משרד החינוך.

דוד מהרט: ראשית אני רוצה לספר קוריוז שדרכו אולי ניתן להבין את המכשולים שעומדים בפני בני הקהילה כשהם רוצים להתקבל לשירות המדינה.

דוד מהרט: פעם פורסם מכרז מסוים בנציבות המדינה, ניגשו אליו בין 40 ל- 50 אנשים לתפקיד, היום בני הקהילה שלא ניגשו.

דוד מהרט: שמונה אנשים שנבחנו קיבלו את הציון הגובה ביותר.

דוד מהרט: מתוך ה- 40 עד 50 יוצאי הקהילה שהם אקדמאים שניגשו למכרז כמה אתם חושבים שהיו מתוך השמונה?

דוד מהרט: – אף אחד.

דוד מהרט: כלומר כל השמונה היו לא יוצאי אתיופיה.

דוד מהרט: זאת אומרת שיש מכשול רציני במבחני המיון של נציבות שירות המדינה.

דוד מהרט: צריך לשנות את המבחן הזה.

דוד מהרט: כל עוד שהמבחן הזה לא ישונה לקהילה לא תהיה הזדמנות אמיתית להתמודד על התפקידים הרגילים.

דוד מהרט: אני לא מדבר על התפקידים הייעודיים.

דוד מהרט: אנחנו צריכים לצאת ולהשתחרר מהתפקידים הייעודיים.

דוד מהרט: שנית, אני בהחלט חושב שצריך לחשוב על תפקידים בכירים במסגרת שירות המדינה.

דוד מהרט: שלישית, דובר על כך שיש הרבה אקדמאים יוצאי הקהילה אבל המקצוע שלהם הוא לא בתחום מוגדר.

דוד מהרט: אולי צריך להוביל מהלך של הסבת אקדמאים לתחומי תעסוקה להם יש דרישה.

דוד מהרט: יש הרבה אקדמאים שיהיו היום מוכנים לעשות הסבה וללמוד מקצוע שיש לו דרישה בשוק.

דוד מהרט: אני אסתפק בנקודות האלה.

דוד מהרט: אני מאמין שאם נעשה משהו בנקודות האלה נוכל לראות נתונים טובים יותר וסיכוי טוב יותר לבני הקהילה להשתלב בשרות המדינה.

מרינה סולודקין: אני נתקלת באותה בעיה עם יוצאי ברית המועצות שקשה להם מאוד עם ההשכלה האקדמית הכללית.

מרינה סולודקין: אני חושבת שראשי הקהילה חייבים לפנות לקבל השכלה אחרת.

מרינה סולודקין: שנית זה צחוק כי לשרים במדינת ישראל לא עורכים מבחן אם הם מסוגלים להיות שרים או לא מסוגלים להיות שרים.

מרינה סולודקין: לכל האחרים עושים.

מרינה סולודקין: כאן היה מקרה שראובן ריבלין מבקש לזרוק החוצה רוסים ואתיופים במשק הבית שעבדו לפני חמש שנים.

מרינה סולודקין: האתיופים פנו אלי ורוסים חשבו שזה עניין סגור.

מרינה סולודקין: אני פניתי להסתדרות ובסופו של דבר הם לא נבחנו.

מרינה סולודקין: הטענה שלי שאולי אנחנו צריכים לתת פטור כדי שלא יהיה לנו דור מדבר למשרות ולנבחנים.

יוסף מהרטו: אני רוצה לציין שתי אנלוגיות.

יוסף מהרטו: למשל אני לוקח את התרבות כמו רכב שיש לו שמן ודלק ונוסע ופתאום מישהו מחליט להפסיק עם דלק והשמן ולהכניס סוג דלק ושמן חדש ולשטוף בסבון ועם מים עד שהאוטו חלוד ואחר כך מנסים להכניס דלק חדש ושמן.

יוסף מהרטו: אני לא יודע אם האוטו הזה ייסע אי פעם שוב.

יוסף מהרטו: אותו הדבר בנוגע לתרבות, האם להיכנס דרך התרבות ולקדם.

יוסף מהרטו: שנית זה כמו לחבק חבר טוב חזק כמו חיבוק דוב.

דן אורן: אני קודם כל אציין שהנושא של העדפה מתקנת וייצוג הולם זה נושא שאני עוסק בו משנות ה- 90, כולל בסעיף החוק שהוא בעצם התשתית המשפטית לדיון הזה.

דן אורן: סעיף 15א' לחוק שירות המדינה – מינויים.

דן אורן: רציתי להגיד באופן ספציפי וזה גם עלה בדיון הזה בין השאר, מאחר והגעתי באיחור יתכן שחברתי הניה מרקוביץ התייחסה לזה.

דן אורן: זה הנושא שחוסר אמון שאנשים מועמדים מהקהילה האתיופית מתמודדים, לא בתפקידים הייעודיים אלא במכרזים הרגילים כשהם מתמודדים אם מתמודדים מקבוצות אחרות, אנחנו יודעים שגם קבוצות אחרות שזקוקות לייצוג הולם יש להם חוסר אמון שהם יבחרו במכרז.

דן אורן: מאחר שזה כך ישנו מהלך שנעשה עכשיו במכרזים, כמו שמזה שנים רבות במכרזים כשיש מועמדת אישה למכרז אז יושבת אישה במכרז.

דן אורן: זאת התפתחות די חדשה שנציבות שירות המדינה מכוח החלטת ממשלה הקימה מאגר של בני הקבוצות של אנשים מתוך הקבוצות שזכאים לייצוג הולם.

דני דנון: כמה יוצאי אתיופיה יש במאגר?

דן אורן: אין לי נתון.

דן אורן: זה חדש.

קריאה: פניתי אישית לנציבות המדינה ושירות המדינה והיא לא מקיימת מאגר כזה, לפי התשובה שקיבלתי, הם לא עושים מאגר.

קריאה: המאגר אמור לקום באמצעות היחידות או משרדי הממשלה שמזמנות את העובד.

קריאה: זה מה שהבנתי.

הניה מרקוביץ: אנחנו נפקח שזה יקרה.

דן אורן: המידע שקיבלתי הוא מידע מקולגה בנציבות שירות המדינה.

הניה מרקוביץ: האדון שדיבר כרגע צודק.

הניה מרקוביץ: הרי המכרזים הואצלו היום למשרדים ולכן המאגרים הם מאגרים משרדיים.

הניה מרקוביץ: אנחנו רק נעשה בקרה שבכל מכרז יישב אחד מהקבוצות, אישה כבר יושבת בכל מכרז.

דני דנון: ומה בנוגע להעברת המידע בין המשרדים?

דני דנון: אם ענה מישהו למכרז של משרד החינוך והוא מתאים למשרד הקליטה איך הם ידעו?

הניה מרקוביץ: הם כבר יעבירו את המידע בין המשרדים שמחפשים מועמדים.

הניה מרקוביץ: בכל מכרז ישתדלו שישב מישהו מבין שלוש הקבוצות, ערבים, אנשים עם מוגבלות או אתיופים כדי שהם יקדמו את נושא הייצוג הכללי ולאו דווקא של הקבוצה שהם באים לייצג.

דני דנון: אבקש מהסטודנט הצעיר שנה ג'.

דוד: סטודנט שנה ג' למשפטים.

דוד: לגבי חלק מהדברים שנאמרו כאן, גם אני בתהליכי מיון והגשתי מועמדות למכרזים עצמם.

דוד: בינתיים לא זימנו אותי - - -

קריאה: מועמדות למתמחה?

דוד: כן.

דוד: גם למשרד המשפטים גם למכרז ייעוץ בכנסת.

דוד: באופן כללי אני יכול לומר שלפני כמה שנים היו ארבעה – חמישה סטודנטים למשפטים כיום יש כמאה שבעים סטודנטים וכמאה עורכי דין, כלומר לא חסר.

דוד: אני חושב שהעניין של המערכת שזה לא גורם אנושי שממיין את האנשים בעיניי זה יכול להוות בעיה כי בסוף הוא מתייחס לנותנים מספריים.

דוד: כלומר לממוצע ציון וכדומה.

דוד: דבר נוסף ואני מקווה שאני לא אחזור על דברים שנאמרו,  בנוגע לנתונים שהוצגו משרד הבריאות מעסיק מעל ל- 50% את יוצאי העדה האתיופית.

דוד: אבל אחוז מאוד נכבד מהעובדים שם לא עוסקים בתפקידים מהותיים, כלומר בתפקידי מנהלה.

דוד: אני חושב שעל זה צריך לתת את הדעת.

דני דנון: תודה, זיוה מקונן דגו מהאגודה הישראלית למען יהודי אתיופיה בבקשה.

זיוה מקונן דגו: קודם כל בניגוד לכל האמירות הביקורתיות של האגודה אני רוצה לציין שמאז שנת 2007 כשיצאנו עם קריאה של תעסוקה ליוצאי אתיופיה יש התקדמות, אנחנו רואים את ההתקדמות וזה בהחלט מבורך.

זיוה מקונן דגו: שנית, גברת הניה מרקוביץ עושה מהלכים ומשתפת את הארגונים כולל קידום של מבחני הכניסה וכדומה, גם על זה ברכות.

קריאה: זו טעות שהיא משתפת את הארגונים.

מרינה סולודקין: אז למה אין מועמדים לתפקיד צוערים במשרד החוץ?

מרינה סולודקין: לי זה מאוד מפריע.

זיוה מקונן דגו: אני חושבת שאחד הדברים החושבים הוא נושא הגשת המכרזים.

זיוה מקונן דגו: צריך להתייחס לזה ואנחנו צריכים לעשות הכול בעיקר שירות נציבות המדינה צריכה להנגיש את המכרזים לכל המשרדים הרלוונטיים כדי שיגיעו לבוגרים יוצאי אתיופיה.

זיוה מקונן דגו: דבר נוסף הוא שלפי הנתונים שכאן 44% יוצאי אתיופיה הם בעלי השכלה תיכונית.

זיוה מקונן דגו: האקדמאים פחות או יותר משתלבים.

זיוה מקונן דגו: אדוני היושב ראש אנחנו צריכים לחשוב בנושא של ההשכלה הגבוהה.

דני דנון: יש לנו המון סוגיות ואנחנו לא נפתח עכשיו כל סוגיה.

דני דנון: אנחנו נקיים כמה ישיבות כדי לקדם את נושא של יוצאי אתיופיה.

דני דנון: אנחנו מקדמים שני חוקים חשובים, גם של השילוב וגם של מרכז מורשת.

דני דנון: הוועדה כאן תמשיך לעסוק בנושא.

דני דנון: לסיום אני מבקש לומר.

דני דנון: ראשית – אנחנו נקיים ישיבת המשך בסוגיה הזאת.

דני דנון: הוועדה למרות הדברים הקשים שהועלו בישיבה מברכת על ההתקדמות של מגמת שילוב יוצאי אתיופיה בשירות המדינה.

דני דנון: על תוספת של 58 יוצאי אתיופיה לשירות המדינה בשנת 2010.

דני דנון: עם זאת, הוועדה מוטרדת מאוד מכך שלא נעשים ניסיונות מסודרים לשילוב יוצאי אתיופיה במשרות בכירות.

דני דנון: הנתונים שהוצגו בפני הוועדה מוכיחים שקיימת בעיה מהותית בשילובם  של יוצאי אתיופיה במשרות בכירות בנציבות שירות המדינה.

דני דנון: המספרים מוכחים שיש לייעד משרות צבועות עבור יוצאי העדה.

דני דנון: הוועדה מבקשת ממרכז מחקר ומידע של הכנסת להכין דוח מפורט ומקיף לפי חלוקה של המשרדים, צבא ההגנה לישראל, משטרת ישראל וכדומה וכלל הרשויות המקומית.

דני דנון: אני מודה לכולם.

דני דנון: אנחנו נעשה ישיבת המשך.

דני דנון: נראה את הנתונים היותר מקיפים.

הניה מרקוביץ: יש כרגע שני מכרזים פתוחים של משרד החוץ באתר האינטרנט של נציבות שירות המדינה לצוערים במשרד החוץ, גם במסלול המדיני וגם במסלול המנהלי.

הניה מרקוביץ: אני מבקשת מכולם לפעול להנגשת מועמדים למכרזים האלה.

דני דנון: תודה רבה הישיבה נעולה.