ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 326, 2011-01-25 10:00

אברהם מיכאלי: אנחנו פותחים דיון של ועדת חוקה, חוק ומשפט בנושא הצעת חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 36) (הפסקת חברות של בעלי סמכות שפיטה וחידושה), התש"ע-2010, הצעת חוק ממשלתית שעברה בקריאה ראשונה.

עמי ברקוביץ: הצעת החוק שבפני הוועדה כוללת 2 תיקונים.

עמי ברקוביץ: שניהם מתייחסים לסעיף 52א בחוק לשכת עורכי הדין.

עמי ברקוביץ: סעיף 52א בנוסחו כיום קובע שחברותו של חבר הלשכה שמינה שופט או דיין של בית דין דתי נפסקת כל עוד הוא משמש בכהונתו.

עמי ברקוביץ: שופט מוגדר כשופט בחוק השופטים, שזה שופט במערכת בתי המשפט הרגילה ושופט צבאי לפי חוק השיפוט הצבאי.

עמי ברקוביץ: בהיבט הראשון של ההצעה מוצע להרחיב את תחולתו של ההסדר הזה גם על רשמים שמתנהלים בבתי המשפט.

עמי ברקוביץ: זה בשל הדמיון הרב לעבודת השופטים ואיכותם.

עמי ברקוביץ: אמנם כיום, על פי המצב המשפטי, רשמים כאלה מנותקים מן הדין המשמעתי של לשכת עורכי הדין, אבל הנהלת בתי המשפט פנתה אלינו בבקשה להחיל על אותם רשמים את ההסדר המלא כי עדיין חלות עליהם הוראות חוק לשכת עורכי הדין, כמו רישום במחוזות, הצבעה בבחירות, תשלום דמי חבר.

עמי ברקוביץ: חשבנו שזה יהיה מהלך ראוי לאור האופי השיפוטי של עבודת הרשמים וזיקתם לרשות השופטת.

אברהם מיכאלי: איך זה שעד עכשיו לא עשינו את זה?

אברהם מיכאלי: המצב עד עכשיו היה שהרשם היה תחת בית הדין המשמעתי?

עמי ברקוביץ: לא תחת בית הדין המשמעתי.

עמי ברקוביץ: סעיף 62א לחוק לשכת עורכי הדין מנתק אותם מהשיפוט המשמעתי ומחיל עליהם את השיפוט של השופטים.

עמי ברקוביץ: ההיבט המרכזי בהבטחת  אי התלות והניתוק קיים  מאז תיקון החוק בשנת 1992.

עמי ברקוביץ: ההצעה שבפניכם עושה את אותו מהלך שמנתק את אותם רשמים באופן מוחלט מלשכת עורכי הדין.

עמי ברקוביץ: זה מהלך משלים שיש לו היבטים סמליים שמחזקים את אותה אי תלות.

עמי ברקוביץ: ההיבט השני של ההצעה מתייחס להיבט של החידוש.

עמי ברקוביץ: על פי המצב המשפטי כפי שפורש, החזרה היא אוטומטית.

עמי ברקוביץ: נוצר מצב דברים שללשכת עורכי הדין אין בקרה בשלב החזרה.

עמי ברקוביץ: היו מספר מקרים.

עמי ברקוביץ: הבולט בהם הוא הרשעה של שופטת בפלילים, שלשכת עורכי הדין נותרה חסרת אונים ולא יכלה למנוע ממנה לחזור.

עמי ברקוביץ: גם בהיבט הזה היה ראוי שיהיה לה איזה שהוא כלי להשתמש בו.

עמי ברקוביץ: מכאן ההצעה שבעצם קצת מכרסמת באוטומטיות של החזרה ומאפשרת ללשכת עורכי הדין, בנסיבות מאוד מוגדרות של הרשעה בפלילים והרשעה בעבירה משמעתית שבעקבותיה הוחלט על סיום הכהונה, לא לקבל חזרה את אותו בעל סמכות שפיטה חזרה ללשכה.

אברהם מיכאלי: אנחנו מבקשים 2 תיקונים עיקריים.

אברהם מיכאלי: אחד זה החלה מפורשת של ההסדר על רשמים.

אברהם מיכאלי: אני מבין שהם מפורטים בהצעת החוק שלכם.

אברהם מיכאלי: בפגישה שקיימתי עם היועצת המשפטית של הוועדה הבנתי שכרגע זה לא יחול על רשמי הוצאה לפועל כי זה עדיין בשלבי חקיקה.

אברהם מיכאלי: אנחנו עוד לא עשינו את השלב האחרון.

אברהם מיכאלי: זה אמור לחול עליהם בהמשך.

אברהם מיכאלי: הרעיון הוא אותו רעיון גם עליהם, אלא אם הם יהיו בגדר פחות.

אברהם מיכאלי: זה ייבחן בהמשך הדיונים.

עמי ברקוביץ: ההצעה הזאת מושתתת על הזיקה של הרשמים לרשות השופטת.

עמי ברקוביץ: ההצעה של חוק ההוצאה לפועל מדברת על ניתוק הרשמים מהרשות השופטת והעברתם לרשות המבצעת, זאת אומרת עיגון מעמדם כרשמים מנהליים.

עמי ברקוביץ: אז תישאל השאלה איזה הסדרים נכון להחיל בנסיבות האלו.

אברהם מיכאלי: אנחנו לא דנים בזה כרגע.

אברהם מיכאלי: צריך לחשוב איך לא ייווצר מצב אבסורדי שבו הם יהיו תחת 3 מערכות שונות שכל אחת תוכל לבקר אותם מבחינה משמעתית.

נעמה מנחמי: יש הסכמה שלא יחול עליהם הדין המשמעתי של לשכת עורכי הדין.

עמי ברקוביץ: אנחנו לא יודעים.

אברהם מיכאלי: כרגע זה לא על סדר היום.

אברהם מיכאלי: נדון בזה בנפרד כשנגיע לזה.

אברהם מיכאלי: הדבר השני שמבקשים פה זה לבטל את סעיף 62א ובכך להוציא במפורש את התחולה של ההפסקה.

אברהם מיכאלי: האם מדובר בהפסקה או בהקפאה?

אברהם מיכאלי: מה המינוח הנכון?

עמי ברקוביץ: החוק לגבי בעלי סמכות שפיטה מדבר על הפסקה.

עמי ברקוביץ: היא מתחדשת אוטומטית כאשר הם מפסיקים לשמש בתפקידם השיפוטי.

אברהם מיכאלי: נציגת לשכת עורכי הדין, מה ההבדל בין הפסקה להקפאה?

עמי ברקוביץ: ההגבלה היא וולונטרית.

עמי ברקוביץ: היא נקבעת על פי בקשתו של החבר.

עמי ברקוביץ: זה סעיף 52ב.

אברהם מיכאלי: אם אני לא רוצה להיות חבר אני יכול לומר ללשכה להגביל אותי לתקופה מסוימת כך שאני לא אשלם דמי חבר בתקופה הזאת.

עמי ברקוביץ: נדרש כאן איזה שהוא תיקון משלים בסעיף 29 לחוק הלשכה.

עמי ברקוביץ: הוא מדבר על הזכאות או על מי שרשאי לאמן.

עמי ברקוביץ: הרשמים בבתי המשפט מאמנים היום מכוח סעיף 29(א)(5), שמדבר על חבר הלשכה בעל ותק של 5 שנים המשמש בתפקיד זה מתפקידי השירות המשפטי כפי שנקבע בצו לעניין הזה העל ידי שר המשפטים.

עמי ברקוביץ: כתוצאה מהצעת החוק הזאת הרשמים יפסיקו להיות חברי לשכה ובכך יאבדו.

עמי ברקוביץ: .

אברהם מיכאלי: ייגרע מהוותק שלהם.

עמי ברקוביץ: הם מאבדים את הזכאות שלהם לאמן כי הם לא נמצאים באף אחת מהקטגוריות האחרות.

עמי ברקוביץ: הם מפסיקים להיות חברי לשכה.

עמי ברקוביץ: אנחנו מבקשים שתתווסף פסקה נוספת שתקבע במפורש שגם הרשמים האלה רשאים.

עמי ברקוביץ: .

אברהם מיכאלי: שהוותק שלהם כעורכי דין ייחשב להם לצורך העסקת.

אברהם מיכאלי: .

עמי ברקוביץ: ושהם יהיו רשאים לאמן.

עמי ברקוביץ: כמו שכתוב שופט של בית משפט מחוזי או של בית משפט שלום כך יהיה כתוב רשם לפי סעיף 84, לפי סעיף 19 וכדומה.

נעמה מנחמי: בנוסח המשולב הוספתי את סעיף 3(א).

נעמה מנחמי: הנוסח מקובל עליכם?

עמי ברקוביץ: כן.

עמי ברקוביץ: אני חושב שהתוספת "אינו פחות מחמש שנים" מיותרת.

עמי ברקוביץ: אני יודע שזה קיים לגבי שופט.

נעמה מנחמי: אפשר לבדוק מה התנאי.

עמי ברקוביץ: תנאי הכשירות לרשם כשופט שלום זה ממילא 5 שנים.

נעמה מנחמי: אני הוספתי לפי סעיף 2 לגבי שופט בית משפט שלום.

נעמה מנחמי: אני חושבת שנכון להשאיר את זה בהתאמה.

עמי ברקוביץ: אמנם זה חסר משמעות, אבל אין לנו בעיה עם זה.

אברהם מיכאלי: אני רואה שלגבי שופטים אחרים מופיע פחות מ-5 שנים.

עמי ברקוביץ: אולי כדאי להפנות - אני לא מספיק בקיא אם יש אפשרות שיהיו עוד סוגי רשמים -  לחוקים  שאנחנו מפנים אליהם במסגרת התיקון.

עמי ברקוביץ: .

נעמה מנחמי: אפשר להפנות לסעיף 52א(ב).

עמי ברקוביץ: בסדר גמור.

יעל גויסקי אבס: אנחנו תומכים בתיקון ובהרחבה שעמי דיבר עליה לעניין האימון של הרשמים, אפילו לעניין של רשמי ההוצאה לפועל.

אברהם מיכאלי: מכיוון שהחוק לא הושלם עדיין אנחנו נשאיר את זה להמשך.

אברהם מיכאלי: הדיון יצטרך להיות דיון עקרוני.

אברהם מיכאלי: אני מבין מהעמדה שמשרד המשפטים מביע פה שהם יהיו רשמים מנהליים, לא רשמים כשופטים.

עמי ברקוביץ: בעקבות הדיון שקיימנו אתמול עם המשנה ליועץ המשפטי העמדה שלנו ברורה.

נעמה מנחמי: את תיקון סעיף 29 נעשה כפסקה 3א.

נעמה מנחמי: תיקון סעיף 52א.

נעמה מנחמי: 1. בחוק לשכת עורכי הידן, התשכ"א-1961 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 52א – (1) בכותרת השוליים, במקום "כשופטים או כדיינים" יבוא "כשופטים, כדיינים או כרשמים"; (2) האמור בו יסומן "(א)" ובו בהגדרה "שופט" – (א) בפסקה (1), במקום "כמשמעותו בחוק השופטים, התשי"ג -1953" יבוא "כמשמעותו בחוק בתי המשפט (נוסח משולב), התשמ"ד-1984"; (ב) בסופה יבוא: "(3) שופט כמשמעותו בחוק בית הדין לעבודה, התשכ"ט-1969.

נעמה מנחמי: "; (3) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(ב) חברותו של חבר הלשכה שנתמנה לרשם נפסקת כל עוד הוא משמש בכהונתו; לעניין הזה, "רשם" – (1) רשם לפי לפי סעיף 84 לחוק בתי המשפט (נוסח משולב), התשמ"ד-1984; (2) רשם לפי סעיף 17 לחוק בית הדין לעבודה, התשכ"ט-1969; (3) רשם לפי סעיף 2(ה) לחוק בית המפשט לענייני משפחה, התשנ"ה-1995.

נעמה מנחמי: (ג) הסתיימה כהונתו של מי שנתמנה לשופט, לדיין או לרשם כאמור בסעיפים קטנים (א) או (ב), תחדש הלשכה את חברותו בה, ואולם רשאית הלשכה שלא לחדש את חברותו כאמור אם בעת תקופת כהונתו כשופט, כדיין או כרשם הורשע בעבירה פלילית או הורשע בעבירת משמעת ובין הדין למשמעת שהרשיעו החליט על סיום כהונתו, והלשכה סבורה כי מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה של העבירה הפלילית או עבירת המשמעת, לפי העניין, אין הוא ראוי לשמש עורך דין.

אברהם מיכאלי: מה לגבי מקרים שהסתיים בהם ההליך בעסקת טיעון בין השופט למערכת וללשכת עורכי הדין התברר פתאום שזה עניין פלילי או מעין פלילי?

אברהם מיכאלי: הם יפתחו את ההליך המשמעתי מחדש?

נעמה מנחמי: לא תוכל לשכת עורכי הדין, מאחר שמדובר על הורשע או על הורשע בפסק דין בעבירת משמעת והוחלט על סיום כהונתו.

נעמה מנחמי: גם אם הורשע בעבירת משמעת ולא הוחלט על סיום כהונתו, הנחת הצעת החוק היא שכנראה זה לא היה מספיק חמור.

נעמה מנחמי: אנחנו לא רוצים שלשכת עורכי הדין תשפוט אותו במה שהוא לא נשפט.

עמי ברקוביץ: במה שמתייחס לתפקודו במסגרת הכהונה השיפוטית.

עמי ברקוביץ: הצעת החוק הזאת בחרה במודע את אותם היבטים חמורים במיוחד, זאת אומרת הרשעה פלילית.

עמי ברקוביץ: לא הייתה כוונה לאפשר בדיקה גורפת.

אברהם מיכאלי: אני לא מעוניין שיפתחו את התיק מחדש כאשר שם עשו לו את מיצוי ההליך.

נעמה מנחמי: הניסוח של (ג) ושל (ד) די מצומצם.

נעמה מנחמי: (ד) חודשה חברותו בלשכה של מי שכיהן כשופט, כדיין או כרשם, לפי הוראות סעיף קטן (ג), והורשע, לאחר חידוש חברותו בלשכה בעבירה פלילית שעבר לפני חידוש חברותו כאמור, רשאית הלשכה להפסיק את חברותו בה אם היא סבורה כי מפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה של העבירה אין הוא ראוי לשמש עורך דין.

נעמה מנחמי: (ה) בסעיף זה, "הורשע", בעבירה פלילית – לרבות מי שבית המשפט קבע כי ביצע את העבירה.

נעמה מנחמי: "

אברהם מיכאלי: האם אני מבין שכל הסעיף הזה מוצא את ביטויו בנוסח המשולב?

נעמה מנחמי: נכון.

נעמה מנחמי: סעיף (ד) עוסק בהרשעה פלילית בלבד.

נעמה מנחמי: עבירת משמעת לא תהיה לו אם הוא.

נעמה מנחמי: .

עמי ברקוביץ: סעיף (ד) עוסק במצב ייחודי שבו אם השופט פרש - נניח שהוא פרש בשלב שהחלה החקירה הפלילית - בשלב החידוש הוא עדיין לא הורשע, לכן ההליכים עלולים להתקיים גם כשהוא כבר חזר להיות חבר לשכה ואז הסעיף הזה נועד לאפשר ללשכה בנסיבות שהוא הורשע לשלול ממנו את האפשרות לעסוק.

אברהם מיכאלי: חששתי ממצבים באמצע בהם יעוררו תיק ישן רדום או תיק שנסגר מסיבה כזאת או אחרת.

עמי ברקוביץ: זה מצומצם רק למצבים שבהם נפתחו הליכים פליליים.

נעמה מנחמי: 2. ביטול סעיף 62א.

נעמה מנחמי: סעיף 62 לחוק העיקרי – בטל.

נעמה מנחמי: זה בעצם החוק שמיעט את הרשמים מהדין המשמעתי של לשכת עורכי הדין.

נעמה מנחמי: עכשיו אין בו צורך מאחר והם כלל לא יהיו חברים בלשכה.

נעמה מנחמי: 3. תחולה.

נעמה מנחמי: סמכות לשכת עורכי הדין שלא לחדש חברות בה או להפסיקה, לפי סעיף 52א(ג) או (ד) לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 1(3)  לחוק זה, תחול לגבי מי שהורשע בעבירה פלילית או בעבירת משמעת, לפי העניין, בחום תחילתו של חוק זה ואילך.

נעמה מנחמי: החוק לא יחול רטרואקטיבית על אנשים שהורשעו.

אברהם מיכאלי: אלא אם כן אלה תיקים פתוחים שאמרנו שרק לאחר מכן ההרשעה הייתה בהמשך.

נעמה מנחמי: אם מישהו עבר עבירה, עדיין לא הורשע אבל הוא יורשע יום לאחר פרסום החוק, החוק כן יחול עליו.

נעמה מנחמי: הסעיף שמאפשר לא לקבל אותו ללשכה כן יחול עליו.

אברהם מיכאלי: אנחנו מאשרים את החוק.

אברהם מיכאלי: תודה, הישיבה נעולה.