ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 414, 2011-01-26 09:15

חיים כץ: בוקר טוב, כ"א בשבט, ה-26 בינואר 2011, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, בנושא: תקנות קליטת חיילים משוחררים, קרן לעידוד לימודי השכלה גבוהה התשע"א-2011, פרוטוקול מס' 414.

חיים כץ: לאחר הדיון האחרון שהיה לנו, הבנתי מהיועצת המשפטית שישבו ניסוחים, הגיעו כמעט לנוסח מוסכם, או הגיעו לנוסח מוסכם להוציא נושא אחד - הנושא הזה אומר שהקציבו חמש שנים לניצול.

נועה בן-שבת: נכון.

נועה בן-שבת: חמש שנים מהשיחרור, סיום השרות הסדיר.

חיים כץ: אנחנו חושבים שלקצינים לוחמים שעקב היותם קצינים נאלצו לחתום קבע, להאריך להם את התקופה לפחות בתקופת הקבע הראשונית שלהם, שזה שנה או שנתיים שנאלצים לחתום ולתת להם חמש שנים מיום שחרורם.

חיים כץ: לא מגיע קנס לבן אדם שאומר אני הולך לתת עוד שנה, ואני הולך להיות לוחם וקצין.

חיים כץ: אם מישהו חושב שמגיע לו קנס והוא ינצל פחות מחייל אחר, ושהוועדה הזאת תאשר את זה, אז הוא טועה.

חיים כץ: הגיע האוצר - אני אחזור שוב על הפתיחה.

חיים כץ: צריך את האישור שלכם.

חיים כץ: נאמר פה בתקנות האלה שהן טובות לחמש שנים מיום השיחרור.

חיים כץ: אנחנו אומרים שקצינים לוחמים שחתמו קבע בגלל שהם הלכו לקורס קצינים ולקחו על עצמם אחריות להוביל חיילים לקרב, לפעולות, לוחמים, יהיה להם חמש שנים מיום השחרור, לא אם הם חתמו 40 שנה, אלא אני מדבר על שנה, שנתיים הראשונות יום השחרור מקבע, מפני שהוא נאלץ – אם הוא הולך לקורס קצינים, הוא נאלץ לחתום קבע.

חיים כץ: חייב לחתום קבע ולא מגיע לו עונש בגלל שהוא אומר אני בא לתת טיפה יותר.

חיים כץ: אני אתן לך גילוי נאות.

חיים כץ: בזמנו הבן שלי היה בדוכיפת, סיים קורס מכי"ם מקוצר בהצטיינות.

חיים כץ: דיברתי איתו, ושאלתי אותו, איך הקצין הוא אמר לי על הפנים.

חיים כץ: זה שהגיע ללכת לקורס קצינים, הוא אמר לי אני לא רוצה ללכת, אני לא רוצה ללכת לשם.

חיים כץ: אמרתי לו למה, הוא אומר שמע, מה אני צריך לשרת, אני בא לשלוש שנים, אני אתן שלוש שנים.

חיים כץ: אמרתי לו תשמע, אבל אם אתה יכול לתת ולעזור לאנשים או חיילים שהם שלך או לא שלך, לחזור הביתה בשלום אתה צריך לתרום עוד קצת, הוא אמר עזוב.

חיים כץ: אחר כך הוא אמר לי אבא אני החלטתי שאני הולך, אתה צודק.

חיים כץ: עכשיו אתה אומר לו שלם קנס, למה פחות מחייל רגיל?

חיים כץ: למה לוחם פחות מחייל רגיל?

יעקב ברקאי: חס וחלילה, אדוני היושב ראש.

חיים כץ: תחזור למונים שלך, תגיד שלא יעברו התקנות אם קצין לא יהיה חמש שנים כמו חייל רגיל מיום שחרורו, אני מדבר איתך לא אם הוא חתם 10 שנים קבע.

ישראל חסון: תרשה לי להביע את עמדתי.

ישראל חסון: מה אומרים בוועדת גורן, הם אומרים דבר פשוט.

ישראל חסון: שם הם מקצים, הם מוכנים לקבל נושא של נכות של סדיר של מילואים, קבע הם מקבלים את זה כמובן מאליו, קבע לא.

ישראל חסון: אותו דבר הקונספט פה, אני חושב שאתה צודק, בוודאי קבע ראשוני שמתחייב מאיזושהי הכשרה מסויימת שהוא לקח על עצמו.

ישראל חסון: אני חושב שזה צריך להיות הרוח של הדברים, הרי זה לא משנה בסופו של דבר, זה צריך להיות רוח הדברים של המדינה, אתה צודק מאה אחוז.

יעקב ברקאי: אני לא משפטן, המשפטנים פה ירחיבו בהיבט המשפטי של הבקשה.

יעקב ברקאי: חוק חיילים נועד לטפל בתגמול שהמדינה נותנת לחיילי החובה על השרות הארוך שהם נושאים בו, בניגוד לאנשים בני גילם מקבילים במדינה.

יעקב ברקאי: זה הרציונל שעומד מאחורי חוק חיילים משוחררים.

יעקב ברקאי: גם בחוק חיילים משוחררים עצמו, בלי שום קשר לתקנות החדשות, אין הבחנה אם החייל המשוחרר הלך לשרות קבע או לא חתם לשרות קבע, ולא משנה לאיזה שירות קבע הוא חתם, בסוף הוא מקבל את כל הזכויות על פי החוק, על פי חוק חיילים משוחררים, בהתאם לשרות החובה שהוא ביצע, וגם אם הוא תוך כדי שרות הקבע הוא יכול להינות מהסכומים שנצברו לו גם בפיקדון וגם במענק, הוא מקבל את המענק גם כשהוא מצטרף לקבע, לא קשור שרות הקבע הראשוני או מובהק לחוק חיילים משוחררים, אין איזושהי האחדה בין סוגי השרות.

יעקב ברקאי: הרציונל של התקנות שעולה כאן, הוא אותו רציונל, זאת אומרת, חייל חובה שהשתחרר מהצבא, אם הוא יילך ללמוד בפריפריה, יוכל לקבל שנת לימודים אחת חינם בגין שרות החובה שלו.

יעקב ברקאי: הארכנו את התקופה שבה הוא יוכל לנצל את זה לחמש שנים.

יעקב ברקאי: באותן חמש שנים מיום שרות החובה, לדעתי, האנשים שאתה מדבר עליהם נכנסים לתוך התחולה, כי בן אדם שחתם לשנה, שנתיים, הוא הלך להיות מ"פ פלוס מינוס, זו התקופה שאנחנו מדברים עליה, חמש שנים מיום שרות החובה.

חיים כץ: אני מבין מה שאתה מדבר.

חיים כץ: אתה מבין טוב אני מסביר גרוע.

חיים כץ: ההסבר שלי אומר שמפה לא ייצאו התקנות אם חייל שבא לתת יותר יתנו לו פחות זמן מאשר לאחד שהשתחרר אחרי שרות רגיל.

ישראל חסון: למה ללוחם בשייטת צריך לתת רק 3 שנים, כי הוא חתום ל-5 שנים?

ישראל חסון: למה לוחם בסיירת מטכ"ל שחתום על 4 שנים אתה נותן לו רק 4 שנים?

ישראל חסון: זה מה שחיים שואל אותך.

ישראל חסון: מה זה עולה לך?

חיים כץ: אין בעיה לג'ובניקים, יהיה בסדר, ג'ובניקים יקבלו.

יוחנן פלסנר: הם גם בני אדם....

חיים כץ: בגלל זה הם מקבלים העדפה מתקנת.

רחל אדטו: לסבר את האוזן בתאריכים, ביום שחותם שייטת, צוללת, ביום שהוא הולך לצבא והוא הולך לקורס, אני יכולה להגיד על הצוללת - ביום שהוא מתחיל את הטירונות שלו של הצוללת, הוא כבר חתם על חמש שנים, הוא יודע שהוא יהיה חמש שנים בצבא, זאת אומרת, שיש לו 3 שנים את החובה והשנתיים הנוספות הם חלק מהחובה שלו.

חיים כץ: חברת הכנסת רחל אדטו הבינה מה שאני מדבר.

יעקב ברקאי: בתור אזרח שחתם בגיל 14 על שרות קבע זה בסדר, אתם הולכים למקרים קיצוניים.

רחל אדטו: מה פתאום, זה לא קיצוני.

יעקב ברקאי: מה שונה אותו קצין ולצורך העניין חייל משוחרר שהלך לשרות בשרות הביטחון, לא שונה.

חיים כץ: זה בדיוק מה שאמרתי, הוא לא שונה, הוא זהה לחלוטין.

חיים כץ: חייל שהלך לשרות הביטחון, עשה את השלוש שנים חובה שלו, יש לו חמש שנים לנצל את ההטבה הזאת.

חיים כץ: חייל שהולך לקורס קצינים, באו אליו אמרו לו שמע, נבחרת, אתה ראוי והוא לוחם, אמרו לו תן עוד שנה מההיו"ר חיים כץ: שלך, תשקיע עבור המדינה עוד שנה בגלל שאלוקים חנן אותך בקצת יותר יכולות, ואתה אומר לא, בגלל שאלוקים חנן אותך בקצת יותר יכולות, ובגלל שאתה מוכן לתת למדינה יותר, אתה מוכן לתת למדינה יותר, אנחנו נראה לך שאתה מטומטם, זה מה שאתה אומר לו.

רחל אדטו: אבל זה גם לא קיצוני בכלל.

חיים כץ: אתה אומר לו אנחנו נראה לך שאתה מטומטם, כך היה לך 5 שנים, כך יהיה לך 4 שנים.

חיים כץ: אם אתה רוצה לנסוע לחוץ לארץ אחרי השרות אז יהיה לך פחות.

חיים כץ: תחשוב, זה לא עושה שכל, זה גם לא ייתן לכם תקשורת טובה.

יעל כהן: אם אפשר להגיד בהיבט המשפטי.

יעל כהן: בחוק קליטת חיילים משוחררים בחקיקה ראשית בסעיף 19 כתוב – שהזכאויות לפי החוק ניתנות למימוש למשך 5 שנים מתום השרות הסדיר.

יעל כהן: יש שם הסדר מיוחד בהמשך הסעיף לגבי הארכת משך הזמן לניצול הפיקדון, אבל ההסדר המיוחד הוא רק על הפיקדון.

יעל כהן: אנחנו קובעים תקנות מכוח החוק הקיים - - -

חיים כץ: אתם עורכי הדין יודעים לעשות הכול, לרבע את המעגל, נותנים לכם הוראה, בשביל זה למדתם משפטים, תעשו ניסוחים, בגלל הניסוחים שלכם שהגעתם עם היועצים המשפטיים למשרד ראש הממשלה, אתם האליטה של מערכת המשפט בישראל לא תדעו לנסח?

חיים כץ: עדיף לקחת אחד שתורם ולקפח אותו?

יעל פרומן: אבל זה לא ניסוח, זה חקיקה ראשית, שאם רוצים לתקן אותה זה אפשרי, אבל אי אפשר בתקנות לתקן.

יעל פרומן: אולי היועצת המשפטית של הועדה תוכל להתייחס.

רחל אדטו: יש פה גם אפלייה מבחינת ללכת לבג"צ, אפילו יגידו לכם שהחוק הזה הוא חוק מפלה, זה בכלל לא - - -

נועה בן-שבת: את אומר בעצם שכל הפיקדון כולו הוא לחמש שנים, זאת המגבלה - - -

יעל פרומן: כתוב בסעיף 19 לחוק – "הזכאויות לפי חוק זה והזכאות הזאת זכאות לפי החוק זה סעיף 7א שהתווסף לחוק, ניתנות למימוש רק למטרות הקבועות במשך 5 שנים לאחר תום השרות הסדיר", זה כתוב בחוק.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: עשינו את הדיון המקדמי.

חיים כץ: אנחנו נעבור ונקריא את כל מה שמוסכם על הצדדים, ואנחנו את הסעיף הזה נשאיר, והתקנות האלה יחכו עד שאתם במשרד ראש הממשלה ובמשרד האוצר תבינו, תבינו שאנחנו לא ניתן לפגוע במי שמוכן להתנדב ולתת טיפה יותר לצבא גם אם אף אחד לא יקבל כלום.

חיים כץ: לא ניתן לכם להפלות את אלה שרוצים לתת טיפה יותר, לא ניתן לכם, אני לא אתן לכם.

יוחנן פלסנר: אדוני היושב ראש, לפני שנקריא סעיף סעיף, אני רוצה להתייחס בשלב המקדמי.

חיים כץ: עשינו כבר דיון מקדמי, אחר כך תבוא ותגיד למה משרד ראש הממשלה לא מאשר את התקנות, ואני רוצה דיון מהיר.

חיים כץ: אנחנו רוצים לאשר את התקנות, ואנחנו רוצים שהחיילים יקבלו את הכסף.

יוחנן פלסנר: גם אני רוצה, ואני רוצה שזה יקרה בלי שייגרם נזק.

יוחנן פלסנר: שתי הערות – אחת, לגבי כל הסוגייה של התחולה של החוק הזה לגבי ירושלים.

יוחנן פלסנר: מה שקורה, לא רק שהחוק הזה, כל עוד ירושלים לא נכללת בתוכו – לא רק שהוא לא תורם לעיר הבירה, אלא הוא גם יוצר תמריץ שלילי.

חיים כץ: אתה צודק.

יוחנן פלסנר: אתה הוכחת שאתה לא חותמת גומי בשום נושא, הסוגייה של התמריץ השלילי אתה מבין אותה נכון.

יוחנן פלסנר: יש 6,000 סטודנטים שמתחילים ללמוד בירושלים בשנה א' מתוכם כ-4,500 באים מחוץ לעיר.

יוחנן פלסנר: מה שקורה – אותם 4,500 שזה בעצם המנוע התפתחות של ירושלים, שמזרים  אוכלוסיות - - -

חיים כץ: דיברנו על זה.

יוחנן פלסנר: אני קראתי את הפרוטוקול.

חיים כץ: דיברנו על זה ודנו על זה גם במליאה, והיה קרב גדול, אם כך לא קראת את כל הפרוטוקולים.

חיים כץ: היה קרב גדול בדיון שנערך ברמת גן בכפר המכביה, הגיע זבולון אורלב במיוחד, הוא לא חבר בוועדה, והוא הגיע במיוחד לדיון הזה והעלה את הטיעונים של ירושלים, אני גם כמוך רוצה שיכניסו את ירושלים, אבל בבעיית תקציב – אתה  צריך להבין אולי את מה שאתה כבר יודע, אבל אתה צריך להבין שבאומנות המשא ומתן כל אחד מושך את החבל לכיוון שלו כמה שיותר, אבל אם החבל נקרע אז לא עשינו כלום,  זה הקטע שהחבל ייקרע.

יוחנן פלסנר: אני לא בטוח אם נושא ירושלים נמצא על סדר היום.

יוחנן פלסנר: שנית, מדובר אולי בנושא היחיד – אם יש עוד התחייבות תקציבית מפורשת של ראש הממשלה מלפני הבחירות בעוד נושא, אני אשמח אם יראו לי, זה ההתחייבות התקציבית היחידה שאני מכיר של ראש הממשלה שדיבר על שנת לימודים ראשונה אקדמית חינם לחיילים משוחררים.

יוחנן פלסנר: אין עוד שום נושא שהוא היה קונקרטי ומפורש ואמר שזה יהיה עוד באוקטובר 2009.

יוחנן פלסנר: לכן אני אומר - - -

חיים כץ: יש לך תעמולה לבחירות – תגיד ראש הממשלה לא עומד בהתחייבויותיו, זה נושא האחד שרציתי להעלות לדיון.

חיים כץ: הנושא השני – כל הרעיון של הדבר הזה היה כדי להתמודד גם לחזק את ערך השרות, להקטין את הפגיעה בערך השוויון בנטל ולעודד רכישת השכלה והקניית מיומנויות כדי לתרום לפריון ולמשק.

חיים כץ: הנושא הפריפריה היה אתמול בכנסת ביום שלם, יש יוזמות, ויש הצעות וזה נושא חשוב בצורה בלתי רגילה, אבל החוק הזה הוא לא חוק פריפריה, הוא חוק שנועד להתמודד עם הסוגיה של חיזוק ערך השרות, מי שייתן יקבל, אותו קצין שהיה בסיירת צנחנים והיה רוצה ללמוד ברפואה בבן גוריון, צריך להיות חלק מהדבר הזה.

חיים כץ: לכן העיוות זה עיוות פופוליסטי.

חיים כץ: מה אנחנו בעצם אומרים בחוק הזה, מישהו שלא יכול לקבל סיוע מהמשפחה או ממקורות חיצוניים או להתפרנס - - -     	אדוני היושב ראש, חשוב לי שתבין את העניין הזה.

חיים כץ: תאמין לי שאני מבין.

יוחנן פלסנר: מי שלא יכול לקבל סיוע או להסתמך על מקורות הכנסה אחרים, מה אנחנו בעצם אומרים לו אל תלמיד רפואה, לך תלמד איזה מכללה בדרום אבל אתה לא ראוי ללמוד רפואה בבאר שבע כי אין לך כסף משל עצמך, המדינה רק תסייע ללמוד מקצועות אחרים.

יוחנן פלסנר: מה ההגיון בדבר הזה?

יוחנן פלסנר: דיברנו על כך שהחוק הזה פוגע בירושלים, אתה אמרת יש פעמים שאם מותחים את החבל יותר מדי אז הוא נקרע.

יוחנן פלסנר: אני אומר לך, התקנות האלה והחוק הזה במתכונתו הנוכחי עדיף שייקרע החבל כי הוא גורם יותר נזק מתועלת, אני אומר לך את זה באמת.

חיים כץ: לגיטימי שתחשוב כך, אני חושב שאתה טועה.

יוחנן פלסנר: אני מנסה לשכנע אותך.

חיים כץ: אני לא יודע מה עשית בעברך, באמת שאני לא יודע מה עשית לפני שהגעת לפה.

חיים כץ: אני לא מכיר עשייה של משהו שהוא מושלם מההתחלה.

חיים כץ: אני מאמין בפריצת דרך בללכת בקטן, להגיע לגדול.

יוחנן פלסנר: התפקיד הקודם שלי לפני זה הייתי המנכ"ל הראשון של מפלגת קדימה, ובאמת, פה אין לי נסיון דומה לשלך כי הקמנו מפלגה מושלמת.

חיים כץ: תודה רבה, הקשבנו לך בקשב רב.

חיים כץ: אנחנו נעבור להקראה.

נועה בן-שבת: אדוני, אם אפשר לפני ההקראה להתייחס לסעיף 19 שדובר עליו.

יוחנן פלסנר: למה בסעיף התקציב -  - - 30 מיליון ומדברים כאן על 80 מליון?

יוחנן פלסנר: תענה לי בבקשה.

חיים כץ: תודה רבה.

יוחנן פלסנר: למה מופיע 30 מליון?

יוחנן פלסנר: כי אתם יודעים שאף אחד לא יממש - - -.

יעקובית ישפה: תקנות קליטת חיילים משוחררים (קרן לעידוד לימודי השכלה גבוהה), התשע"א-2011.

יוחנן פלסנר: מתי מוסיפים הסתייגויות?

חיים כץ: בתקנות אין הסתייגויות.

יוחנן פלסנר: אני חושב שיש לי הסתייגות מאוד חשובה.

יוחנן פלסנר: צריך להוסיף כולל יישובים מבודדים שלא יהיו חלק מהמפה העתידית של מדינת ישראל על חשבון יישובים בפריפריה, זו ההסתייגות שאני רוצה להוסיף.

יעקובית ישפה: "אזור סיוע" – אזור עדיפות לאומית שעליו החליטה הממשלה בהחלטת ממשלה מס' 2271 מיום ד' בתשרי התשע"א (12 בספטמבר 2010), ובכל החלטת ממשלה שתחליף אותה כאמור בסעיף 7א(ה) לחוק, וכן כל אזור עדיפות לאומית נוסף שעליו החליטה הממשלה, כאמור בסעיף 7א(ה) לחוק;     	"חוק דחיית שירות" – חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבה שתורתם אומנותם, התשס"ב-2002; 	"חוק הביטוח הלאומי" –  חוק הביטוח הלאומי [נוסח משולב], התשנ"ה-1995; 	"חוק המועצה להשכלה גבוהה" – חוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח-1958;

יעקובית ישפה: "מוסד להשכלה גבוהה" – מוסד להשכלה גבוהה כמשמעותו בחוק המועצה להשכלה גבוהה שהמדינה משתתפת בתקציבו, ושהוא אחד מאלה:

יעקובית ישפה: מוסד שקיבל תעודת היתר או אישור לפי סעיף 21א לחוק המועצה להשכלה  גבוהה;

יעקובית ישפה: "שירות אזרחי" - כהגדרתו בסעיף 6(א) לחוק דחיית שירות; "שירות לאומי" – שירות לאומי בהתאם להוראות לפי פסקה (3)(ב) להגדרה "ילד" שבסעיף 238 לחוק הביטוח הלאומי;     "שירות סדיר" – אחד מאלה:  שירות שדינו כשירות סדיר לפי פרק ג' לחוק שירות ביטחון, לרבות שירות משולב כהגדרתו בסעיף 9 לחוק דחיית שירות, אך למעט שירות צבאי לפי התחייבות לשירות קבע; שירות לאומי או שירות אזרחי;     "תואר בוגר" – כמשמעותו בהתאם לכללים שנקבעו לפי סעיף 22 לחוק המועצה להשכלה גבוהה.

יעקובית ישפה: זכאות ללומדים באזור סיוע	2. (א) חייל משוחרר שסיים את שירותו הסדיר ביום ט"ו בטבת התש"ע (1 בינואר 2010) ואילך (להלן – משוחרר זכאי), הלומד במוסד להשכלה גבוהה באזור סיוע, זכאי להשתתפות בשכר הלימוד ששילם לאותו מוסד  בעד שנת הלימודים הראשונה ללימודי תואר בוגר, בסכום שלא יעלה על 9,521 שקלים חדשים  אם מתקיים בו אחד מאלה:   			 הוא שירת שירות סדיר כאמור בפסקה (1) להגדרת שירות סדיר במשך תקופה כמפורט להלן: 34 חודשים לפחות - למשרת שהשתחרר כלוחם, כהגדרתו בחוק (להלן – לוחם) או כתומך לחימה כהגדרתו בחוק האמור (להלן – תומך לחימה) , ו-35 חודשים לפחות – למשרת שהשתחרר משירות אחר; 22 חודשים לפחות - למשרתת שהשתחררה כלוחמת או כתומכת לחימה, ו-23 חודשים לפחות – למשרתת שהשתחררה משירות אחר, למשרת שבא לארץ כעולה אחרי שהגיע לגיל עשרים ושבע, כאמור בסעיף 15(2) לחוק שירות ביטחון, ולמשרת בהתנדבות לשירות ביטחון כאמור בסעיף 17(א) לחוק שירות ביטחון; 17 חודשים לפחות למשרתת שבאה לארץ כעולה אחרי שהגיעה לגיל עשרים ושבע, כאמור בסעיף 16(1) לחוק שירות ביטחון;     	וכן כל אחד מהאמורים בפסקאות משנה (א) עד (ג) אשר שוחרר על ידי הגורם המוסמך לכך כדין לפני תום התקופה שהוא חייב בה מחמת פציעה שאירעה במהלך אימון או פעילות מבצעית, או הוכר על ידו כמשוחרר זכאי לעניין סעיף זה;      הוא שירת –  בשירות לאומי במשך תקופה של 23 חודשים לפחות; בשירות אזרחי במשך התקופה הנדרשת לפי חוק דחיית שירות; וכן כל אחד מהאמורים בפסקאות משנה (א) ו-(ב), אשר הפסיק את שירותו לפני תום התקופה כאמור מטעמי בריאות באישור  ראש מנהלת השירות האזרחי-לאומי או מי שהוא מינה לשם כך, ובלבד שהשלים לפחות שני שלישים מתקופת השירות הנדרשת כאמור באותן פסקאות משנה.

יוחנן פלסנר: אדוני היושב ראש, לגבי השרות האזרחי – הממשלה בהחלטה שלה יצרה הבחנה בין שרות אזרחי ביטחוני לשרות אזרחי אחר, שהיום למשל רובו ככולו מתבצע בתוך הקהילה החרדית, אני מדבר בהקשר של הקהילה החרדית, בתוך הישיבות וכן הלאה.

יוחנן פלסנר: אני חושב שראוי פה ליצור את ההבחנה הזאת בעיקר מכיוון שמדובר במושבים מוגבלים.

יוחנן פלסנר: מי שעשה שרות אזרחי ביטחוני לרוב מדובר על חבר'ה יותר צעירים שיהיו זכאים להטבה הזאת.

יוחנן פלסנר: מי שעושה שרות שלא במסגרות שהן ממלכתיות, לאו דווקא ראוי לקבל במסגרת שנה.

חיים כץ: האוצר מקשיב למה שהוא אמר?

יעקב ברקאי: מנסים לפתור את מה שהעלית בהתחלה.

יוחנן פלסנר: אני רואה שהזכאים כאן להטבה הם מי שהיה בשרות אזרחי.

יוחנן פלסנר: אני לא מכיר את ההיבט לעומק של השרות האזרחי של האוכלוסייה הערבית, ולכן הדברים שאני אומר לא קשורים לזה כי אני לא מתמצא בזה.

נועה בן-שבת: שרות אזרחי פה מדובר על השרות של תלמידי הישיבות.

יוחנן פלסנר: עכשיו אני מדבר בהיבט של שרות אזרחי של תלמידי ישיבות.

יוחנן פלסנר: הנתונים היום הם שמרבית המשרתים בשרות האזרחי משרתים בתוך הישיבות עצמן, חלק במסגרות שהן מה שנקרא חונכות, שאפילו יש ספק חוקי לגבי זה, כי החוק קבע במקור שאסור להם לשרת בתפקידים שקשורים בחינוך.

יוחנן פלסנר: אין ספק שזה לא מדובר במסגרות שהן ממלכתיות שזו היתה התכלית המקורית של החוק.

יוחנן פלסנר: יש עכשיו מגמה בהחלטת הממשלה מלפני שבועיים לכונן מסלול בשרות אזרחי שנקרא שרות אזרחי ביטחוני, להפחית שם את הגיל שמאפשר ללכת לשם וזה במסגרות ממלכתיות.

יוחנן פלסנר: אנחנו גם מקווים שייכנס לשם אלמנט של שרות מילואים באותן מסגרות כמו כיבוי אש וכן הלאה.

יוחנן פלסנר: אני מתחיל להבין שמתכוונים לתקצב את החוק הזה מאוד בצמצום, ואם מדובר במשאב מוגבל אז צריך לתת אותו למי שמשרת בשרות אזרחי ביטחוני ולא כל אחד שהולך לשרות אזרחי שגם כך עושה שנה בהרבה פעמים בגיל 24 בישיבה, לא דינו כדין מישהו ששרת עכשיו בגולני שלוש שנים מבחינת ההטבה הזאת.

נועה בן-שבת: שרות אזרחי הרי נחשב לפי החוק, החוק מאפשר לבצע את השרות האזרחי, והוא לא מבחין בין שני המסלולים האלה.

יוחנן פלסנר: הממשלה הבחינה לפני שבועיים, שנה חדשה.

נועה בן-שבת: זו הבחנה שאין לה ביטוי למשל בחוק קליטת חיילים משוחררים.

יוחנן פלסנר: אני מעלה את העניין הערכי לא את הטכני איך עושים.

יעקובית ישפה: (ב) 	מי שלא נתקיים בו האמור בתקנת משנה (א) והוא שירת שירות לאומי במשך תקופת השירות המזערית של 12 חודשים, שבה הוא מחויב בהתאם להוראות לפי פסקה (3)(ב) להגדרה "ילד" שבסעיף 238 לחוק הביטוח הלאומי, או שהוא התנדב לשירות ביטחון  לפי סעיף 17(א) לחוק שירות ביטחון, למשך תקופה של 12 חודשים לפחות, הלומד במוסד להשכלה גבוהה באזור סיוע, זכאי להשתתפות בשכר הלימוד ששילם לאותו מוסד  בעד שנת הלימודים הראשונה ללימודי תואר בוגר בסכום שלא יעלה על 4,760 שקלים חדשים;     	(ג)	בתקנה זו, "מוסד להשכלה גבוהה" – למעט מוסד שהוא אוניברסיטה; ואולם סייג זה לא יחול על מוסדות בעיר אילת.

דביר גולדשטיין: לפי מה שהסתמן מהסעיף הזה, יכול להיות שיהיו שני משוחררים ששניהם גרים באותו יישוב, ששניהם שירותו באותה, ששניהם לומדים באותו יישוב ואחד יהיה זכאי ואחד לא.

חיים כץ: נכון, אמרתי הכל לא משולם, אם נעשה את הכל מושלם לא יהיה לנו מה לעשות יותר.

חיים כץ: אנחנו עושים ואחר כך יהיה לנו זמן לתיקונים, מה לעשות, אי אפשר להשיג הכל בבת אחת.

חיים כץ: אתה צודק.

יעקובית ישפה: זכאות חיילים משוחררים מאזורי סיוע:                  3.   (א)   	הקרן לעידוד לימודי השכלה גבוהה, כהגדרתה בסעיף 7א לחוק, תקצה משאבים למימון תכניות לעידוד לימודי השכלה גבוהה, בקרב משוחררים זכאים, המתגוררים באזורי סיוע, והתכניות הן מסוגים אלה:

יוחנן פלסנר: לגבי סעיף ג', הסיפור של ההחרגה של האוניברסיטאות, מה הרציונאל מאחורי זה?

חיים כץ: הכל כסף.

חיים כץ: עשינו על זה דיון, אנחנו לא פותחים את הדיון מחדש.

חיים כץ: הכל כסף.

יוחנן פלסנר: נגיד את המגבלות הכספיות שמנו בצד רגע, אתה יכול להגיד, בסדר, אני מחלק את הכסף בצורה כזאת שזה לא יהיה מלגה מלאה.

חיים כץ: הכל כסף, ישבו ודנו.

חיים כץ: אנחנו עכשיו בשלבים הסופיים שאנחנו רוצים לתת לאנשים את הכסף לקראת תחילת הלימודים, וגם אתה רוצה לתת את הכסף.

חיים כץ: אני יודע.

יוחנן פלסנר: אני רוצה לתת את הכסף וליצור את התמריצים הנכונים.

חיים כץ: אתה גם רוצה לתת את הכסף לסטודנטים הזכאים, לחיילים הזכאים, אבל מה לעשות שאין לנו מספיק לכולם.

חיים כץ: נגמר הדיון.

חיים כץ: אני עובר להקראה.

חיים כץ: אני לא פותח שום דיון מחדש.

יוחנן פלסנר: לא בכדי קבעו שהוועדה בראשותך מאשרת את התקנות.

יוחנן פלסנר: אם לא היה צריך את הוועדה ואת הדיונים שמתקיימים בה, אז ממילא - - -

חיים כץ: עשינו דיונים על התקנות, אבל אתה לא היית.

חיים כץ: לא יכול להיות שלכבוד כל חבר כנסת יתחילו הכל מחדש.

יוחנן פלסנר: להיכנס למה הייתי ומה לא, גם אני דרשתי הרבה דיונים בנושא הזה שלא קיימת.

חיים כץ: זה הזכות שלי.

יוחנן פלסנר: לא זה לא הזכות, זה היה בניגוד לתקנון ולא קיימת דיונים, אחר כך קיימת דיונים כשאני לא הגעתי לכאן.

יוחנן פלסנר: לפחות מגיעה לי הזכות להתבטא פה.

חיים כץ: אתה יודע מה האופציה שלך, להתלונן עליי.

יוחנן פלסנר: אני באמת ייעשה את זה אם אתה לא תשאיר לי אופציה אחרת.

יוחנן פלסנר: אבל אני מעדיף לקיים דיון, הרי כאן אנחנו עומדים בפני קבלת הכרעה, לכן אני מציע אלטרנטיבה.

יוחנן פלסנר: למשל, הסיפור הגדול במפת האזורים שאני לא מקבל, אבל אם כבר אושרה, זה באר שבע.

יוחנן פלסנר: לכן אתה אומר אתה יכול גם לחלק את זה בצורה כזאת שבאזורים שאישרת האוניברסיטאות כן ייכללו ואז זה אומר שלא יקבלו שנה מלאה אלא פחות, אבל כל המוסדות כדי לא להפלות לרעה.

יעקובית ישפה: (1) ביצוע אבחונים לבחינת התאמה ללימודים גבוהים  ולבחירת תחום          	הלימודים; 		(2) הגברת הנגישות להשכלה גבוהה באמצעות חיזוק תוכניות לייעוץ         		והכוון שיופעלו במרכזים היישוביים באזורי הסיוע, שייקבעו בהסכמת המועצה  	    להשכלה גבוהה; 	(3)  תוכנית למשוחררים זכאים המבקשים ללמוד במכינה כהכנה ללימודים אקדמיים, כמפורט להלן:     (א) מימון השתתפות בשכר לימוד במכינה במוסדות להשכלה גבוהה, שבהם ילמדו  משוחררים זכאים, המועמדים ללמוד במוסדות להשכלה גבוהה,  שייבחרו בהתאם למבחנים כאמור תקנת משנה (ג), וזאת בסכומים שלא יעלו על אלו המשולמים על ידי  הקרן לסיוע נוסף, כמשמעותה בסעיף 7 לחוק, למטרה של לימודים במכינה קדם אקדמית;      (ב)  מימון השתתפות בשכר לימוד במוסד להשכלה גבוהה ששילם  לאותו מוסד בוגר כיתת מכינה, כאמור בפסקת משנה (א), בעד כל אחת משלוש השנים ללימודי תואר בוגר, בסכום שלא יעלה על 4,760 שקלים חדשים לשנה;       	(ג) הפעלת תוכנית ליווי ומניעת נשירה במהלך הלימודים במכינה              	ובמהלך שנת הלימודים הראשונה לתואר בוגר, שתופעל במוסדות             	להשכלה גבוהה שבהם פועלות כיתות מכינה כאמור בפסקת             	משנה (א);  (4) מימון השתתפות בשכר לימוד במוסד להשכלה גבוהה ששילמו משוחררים זכאים, שייבחרו בהתאם למבחנים כאמור בתקנת משנה (ג) ואינם זקוקים לכיתות   מכינה כדי להתקבל למוסד הלימודים, בעד שנת הלימודים הראשונה ללימודי תואר בוגר, בסכום שלא יעלה על 9,521 שקלים חדשים.

יעקובית ישפה: (ב) התכניות כאמור בתקנת משנה (א) יבוצעו בידי הקרן לקליטת החייל המשוחרר, כהגדרתה בסעיף 2 לחוק (להלן – הקרן), בתיאום עם המועצה להשכלה גבוהה, ובהתאם לכללים ומבחנים שייקבעו לפי סעיף 7א(ד) לחוק;      (ג) התנאים ואמות המידה לבחירת משוחררים זכאים, במבחנים לעניין פסקאות (3) ו-(4) בתקנת משנה (א), ייקבעו בהתחשב בשיקולים אלה, כולם או חלקם: מצבו הכלכלי-חברתי של המשוחרר הזכאי, מקום מגוריו, משך השירות הסדיר ששירת וסוגו, ונתונים  הנוגעים ליכולתו והתאמתו של המשוחרר הזכאי ללמוד לימודים אקדמיים.

יוחנן פלסנר: אפשר הבהרה לגבי העניין.

יוחנן פלסנר: הרציונל, לפחות גם לפי דברי ההסבר זה יתנו יקבלו, ישרתו נסייע להם.

יוחנן פלסנר: אז מה העניין של הסוציו-אקונומי?

יעקב ברקאי: זה סיוע נוסף.

חיים כץ: זה בנוסף לשרות.

יגאל כהן אורגד: זה רק לחיילים.

יעקב ברקאי: יש פה שני מסלולים.

יעקב ברקאי: מסלול אחד שנותן מלגות שנה ראשונה ללימודים בפריפריה.

יעקב ברקאי: ומסלול שני שנותן עזרה לאנשים כדי לנסות ולהשיג לימודים אקדמאיים.

יוחנן פלסנר: עזרה נוספת.

חיים כץ: כן.

גל כהן: אתה שואל למה סוציו-אקונומי, פשוט בגלל שמתוקצב לעניין הזה 20 מליון שקל ואת ה-20 מליון שקל האלה צריך לחלק איכשהו - - -

יוחנן פלסנר: 80 מליון, לא 20 מליון.

גל כהן: צריך לעשות סדר.

גל כהן: התקנות האלה מדברות על שני סוגים של הטבות.

גל כהן: הטבה אחת זה לחיילים משוחררים מכל מקום בארץ שהולכים ללמוד במוסדות להשכלה גבוהה באזורי סיוע, וזה מוקצב כ-60  מליון שקל בהתאם לדרישה שתהיה.

גל כהן: מעבר לזה יש את החלק השני של התקנות שתוקצב ב-20 מליון  שקל וזה מיועד לחיילים משוחררים מהפריפריה, מאזורי הסיוע שהולכים ללמוד בתוכניות שעכשיו הוקראו.

אבי כהן: תוכניות מיוחדות.

יוחנן פלסנר: בכל מקום בארץ.

גל כהן: כן.

אבי כהן: זה כיתות מכינה, דברים מיוחדים.

יוחנן פלסנר: בכמה תלמידים מדובר?

גל כהן: אנחנו אומרים יש 20 מליון שקל.

יוחנן פלסנר: לא, אבל אתה פחות או יותר יודע כמה מדובר, כי אתה יודע כמה מתחילים שנה א' - - -

חיים כץ: 20 מליון שקל.

חיים כץ: אבל ה-20 מליון הם ייעצרו - - -

יוחנן פלסנר: הבנתי, חשוב איך זה מתחלק כדי שנדע בממוצע כמה זה לבן אדם.

גל כהן: אני לא יודע כמה אנשים יהיו, לכן בשל התקרה הזאת של ה-20 מליון שקל צריך לקבוע גם תבחינים סוציו-אקונומיים כדי לחלק איך לחלק את ה-20 מליון שקל האלה בצדק.

יוחנן פלסנר: מדובר במתחילי שנה אלף מאותם האזורים.

גל כהן: מאזורי הסיוע כן.

יוחנן פלסנר: אני נתתי את הניתוח של מתחילי שנה אלף בירושלים, יודעים את הדברים האלה, זה קיים בות"ת.

יוחנן פלסנר: אני שואל כמה, אתה כדי לבחון מה המשמעות של ה-20 מליון ואם זה עוזר לו אתה רוצה לדעת כמה בממוצע לאחד.

חיים כץ: אני לא יודע כמה מהמשרתים ירצו ללכת ללמוד, כמה ירצו ללכת השנה, כמה ירצו לנסוע לחוץ לארץ אולי, לא יודע.

יוחנן פלסנר: לא, אתה לא יודע שנה הבאה - איך אנחנו מקבלים החלטות בתחומים אתה יודע, אתה מסתכל על שנים עברו ואז אתה נותן - - -

חיים כץ: אבל לא היה בשנים עברו.

חיים כץ: לא עשיתי סטטיסטיקה.

יוחנן פלסנר: יש, מה הבעיה.

יוחנן פלסנר: לא פניתם לות"ת לפני זה ולשאול כמה יש בשנה אלף, מדובר על חבר'ה מבאר שבע, מאשקלון, מכל אותם אזורים?

גל כהן: כל מה שהוגדר כאזורי סיוע לצורך החוק הזה.

יוחנן פלסנר: שזה נגב, גליל ויהודה ושומרון.

יגאל כהן אורגד: יש כאן דבר עובדתי.

יגאל כהן אורגד: אני פשוט מכיר את החוק שאלה התקנות שבאות לתרגם אותן.

יוחנן פלסנר: אתה לצורך העניין נכלל פה?

יגאל כהן אורגד: כן, אני נכלל פה.

יוחנן פלסנר: אבל אתה מציג את עצמך כאוניברסיטה, אז היום אתה לא אוניברסיטה?

יגאל כהן אורגד: אני מוכן בחפץ לב לענות לשאלה שלך.

יגאל כהן אורגד: אבל תרשה לי קודם להבהיר לך עובדתית.

יגאל כהן אורגד: לא מדובר פה בסטודנטים שהתקבלו למוסדות להשכלה גבוהה, אלא בעצם בהכנה בשנת המכינה והעידוד שלהם לקבל את הלימודים המשלימים שיאפשרו להם להתקבל למוסדות להשכלה גבוהה.

יוחנן פלסנר: 20 מליון שקל לטובת מכינות?

יגאל כהן אורגד: לכן התבחינים הסוציו-כלכליים שעוסקים בכל מי שגר באותם אזורים וכנראה שהם בונים על כך שזה יילך מהיותר נזקק לפחות נזקק בגבול ה-20 מליון שקל.

חיים כץ: מאחר והאוצר לא נתן לנו תשובה.

יוחנן פלסנר: אדוני היושב ראש, למשל מישהו מאלפי מנשה או מאורנים - - -

יגאל כהן אורגד: לא מקבל.

יוחנן פלסנר: למה לא?

חיים כץ: חבר הכנסת פלסנר, נגמור להקריא, תרשום את ההערות שלך, למרות שאמרנו שאין הסתייגויות, תרשום את ההערות, אנחנו לא נצביע עכשיו, נדון בהערות, יכול שחלק אתה צודק, נראה מה אנחנו יכולים לעשות, נראה מה הלאה.

יוחנן פלסנר: כדאי שנדע על מה אנחנו מצביעים.

חיים כץ: אני לא אמרתי לך שמצביעים, חוץ מזה תדע שבכנסת תמיד יידעו על מה מצביעים, אז אנחנו נראה שאין הצבעות קואליציוניות.

יוחנן פלסנר: אדוני היושב ראש, אין פה מישהו שיודע להסביר לי על זה, על כמה אנשים מתחלקים ה-20 מליון שקל האלה?

יוחנן פלסנר: זה לא מעניין אותך?

חיים כץ: לא, בשלב זה לא.

יוחנן פלסנר: לא מעניין אותך אם יקבלו 1,000, 500 או 9,000 שקל?

חיים כץ: לא. בסביר להניח זה 2,000 איש.

יוחנן פלסנר: 2,000 איש נשמע לי מעט, לא נשמע לי הגיוני.

חיים כץ: אז אם זה 3,000 זה עוד יותר טוב.

חיים כץ: אבל אם 2,000 מרוצה אני, אז יקבלו פחות כסף.

יוחנן פלסנר: ל-2,000 אתה מניח 10,000 לבן-אדם.

יוחנן פלסנר: אבל זה לא נשמע הגיוני שמבאר שבע ומאשקלון  ומכרמיאל – אז מה המספר?

חיים כץ: בבקשה, המשיכי.

יעקובית ישפה: (ד) לצורך ביצוע תקנה זו יוקצה לקרן לעידוד לימודי השכלה גבוהה מדי שנה, החל בשנת התקציב 2011, סכום שלא יעלה על 20 מיליון שקלים חדשים.

יעקובית ישפה: (ה) בתקנה זו, "המתגורר באזור סיוע" – מי שכתובתו הרשומה בחמש השנים מתוך שש השנים שלפני תחילת הלימודים נמצאת באזור סיוע.

יעקובית ישפה: דרך התשלום     4. תשלום לפי תקנות אלה, ייעשה באמצעות העברת סכום ההשתתפות בשכר לימוד  	לחשבון הפיקדון של המשוחרר הזכאי, שנפתח על שמו בקרן, לפי סעיף 8 לחוק, לפי     	כללים שתקבע הקרן לפי סעיף 7א(ד) לחוק.

יעקובית ישפה: מימוש הזכאות   5 מבלי לגרוע מהאמור בתקנה 6, כל אחת מהזכאויות לפי תקנות אלה ניתנת למימוש,  	בידי מי שמתקיימים בו התנאים לפי תקנות אלה, פעם אחת בלבד, בתקופת חמש השנים    	הראשונות שלאחר סיום תקופת השירות הסדיר.

יעקובית ישפה: מניעת כפל הטבות      6 משוחרר זכאי שמתקיימים בו תנאים לקבלת הטבות לפי תקנות 2, 3(א)(3) או (4), זכאי לקבל הטבה על פי אחת משלוש האפשרויות האמורות בלבד, לפי בחירתו.

יעקובית ישפה: 7(א)  משוחרר זכאי שקיבל מהקרן לעידוד לימודי השכלה גבוהה סכום השתתפות בשכר לימוד לפי תקנה 2 או 3 ימסור לקרן האמורה אישור על זכאותו לתואר בוגר ממוסד להשכלה גבוהה;  משוחרר זכאי שלא מסר אישור כאמור ולא השלים את לימודיו לתואר בוגר במוסד להשכלה גבוהה בתוך 5 שנים מיום שהחל את לימודיו לתואר בוגר, יחזיר את  הסכום לקרן לעידוד לימודי השכלה גבוהה.

יעקובית ישפה: (ב) ועדת חריגים, שחבריה הם נציג הקרן, נציג משרד האוצר ונציג משרד ראש הממשלה, תהיה רשאית לפטור משוחררים זכאים שקיבלו השתתפות בשכר לימוד כאמור, ואשר לא סיימו את לימודיהם כנדרש בשל נסיבות חריגות הנובעות ממצבם הכלכלי חברתי או מנסיבות אישיות מיוחדות או מטעמים אחרים הנוגעים לעניין,  מהשבת הסכום שקיבלו, באופן מלא או חלקי.

רחל אדטו: מה קורה שמישהו היה בוגר שלא לוקח יותר מחמש שנים?

חיים כץ: יעקובית תגמור להקריא ואז יהיה אפשר לשאול את השאלות.

יעקובית ישפה: עדכון סכומים 	           8 (א) הסכומים האמורים בתקנות 2 ו-3 יעודכנו ב-1 בספטמבר של כל שנה (להלן –

יעקובית ישפה: (ב) הודעה על הסכומים המעודכנים לפי תקנת משנה (א), תפורסם ברשומות.

יעקובית ישפה: תחולה	9.	תקנות אלה יחולו לגבי שנת הלימודים התשע"א ואילך.

חיים כץ: בדיון העלו מספר שאלות, חברת הכנסת אדטו רוצה לשאול עוד שאלה.

חיים כץ: כל הגורמים השלטוניים – ביום שני בשעה 10:45 אנחנו נעשה דיון נוסף.

חיים כץ: ניתן תשובות לשאלות שנשאלו פה.

רחל אדטו: שאלתי על בוגר שיש תואר בוגר של למעלה מחמש שנים, ואם למשל התחילו באריאל ללמוד רפואה, אז מה קורה עד חמש שנים - - -

חיים כץ: הוא לא יסיים את התואר שלו.

חיים כץ: אם הוא לא התחיל ללמוד רפואה בחמש שנים - - -

יגאל כהן אורגד: לא, רפואה מתפצלת לשני שלבים – למדעי רפואה בסיסיים שזה שלוש שנים, והשלב הבא של שלוש שנים נוספות.

נועה בן-שבת: במדעי הרפואה מקבלים תואר?

יגאל כהן אורגד: כן.

רחל אדטו: בסדר, לא ניקח אריאל - - -

חיים כץ: סליחה.

חיים כץ: אנחנו נקריא את השאלות שנשאלו, אם יש מישהו שרוצה להוסיף שיגיד.

נועה בן-שבת: עלתה פה שאלה ראשונה לגבי האפשרות להבחנה בין שרות אזרחי ביטחוני לשרות אזרחי אחר לפי החלטת הממשלה.

חיים כץ: חבר הכנסת פלסנר, תקשיב.

יוחנן פלסנר: אני מקשיב, אני גם ראיתי 20 מליון, אבל לא ראיתי 60 מליון.

יוחנן פלסנר: ה-60 מליון מופיע?

גל כהן: 60 מיליון זה לא מילוי בדרישה, יכול להיות שיהיה פחות.

חיים כץ: יהיה דיון נוסף, אפשר להעלות את השאלות.

נועה בן-שבת: עוד שאלה של חבר הכנסת פלסנר - הייתה מדוע מגבילים לימודים באוניברסיטאות באזורי סיוע.

נועה בן-שבת: שאלה נוספת זה 	הנושא של 60 מליון, מדוע לא כל סכומי הקרן מצויינים במסגרת התקנות.

יוחנן פלסנר: אני מחדד – ובעוד שבתקציב המדינה החוק הספציפי הזה מתוקצב בכ-30 מליון שקל באופן כללי, האם זה מעיד על כך שיש הערכה שבגלל העיכובים והתקנות והביורוקרטיה יצליחו לממש בפועל בשנה הזאת רק 30 מליון שקל?

נועה בן-שבת: חבר הכנסת פלסנר  שאל גם לגבי אזורי הסיוע שכן נכללים, לא נכללים, אבל זה חוץ - - -

חיים כץ: שאל גם לגבי שרות אזרחי ביטחוני.

יוחנן פלסנר: אני שואל כמה אנשים צפויים להיות זכאים, כמה לפי הסטטיסטיקות של השנים האחרונות מהאזורים האלה, תלמידי שנה א' באו מהאזורים האלה לכל המוסדות, ולכן איך זה אמור בכלל להתחלק וכמה בממוצע אמור לקבל אדם.

נועה בן-שבת: חברת הכנסת אדטו שאלה לגבי תארי בוגר שמשכה מלמעלה מחמש שנים.

אורי קידר: אם אפשר לשאול, על מה ולמה נוצרה הפרדה בין הקמפוס של אוניברסיטת בן גוריון באילת שהוא כן חל בחוק ויש שם את אותם לימודים בחלקם בדיוק שיש בבאר שבע, למה אפשר ללמוד אותם באילת, אי אפשר ללמוד אותם בבאר שבע?

חיים כץ: אני שאלתי למה קצין שהולך לקורס קצינים וחותם קבע, למה הוא צריך לקבל פחות מחייל רגיל.

חיים כץ: תם ולא נשלם.

רחל אדטו: לא רק קצין, ללוחם.

חיים כץ: לוחם שנאלץ עקב שרות מיוחד, שהוא מתחיל בו לשרת מעבר לשלוש שנים, למה הוא מקבל פחות מחייל רגיל.

חיים כץ: תם ולא נשלם.

חיים כץ: הדיון הבא ייערך ביום שני הקרוב בשעה 10:45 יהיו בו גם הצבעות.

חיים כץ: אתם תבואו עם התשובות לכל השאלות.

חיים כץ: תודה רבה הישיבה נעולה.