ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 320, 2011-01-17 11:00

דוד רותם: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.

דוד רותם: רבותי, בבקשה.

סיגל קוגוט: אנחנו הנחנו את אותו נוסח שוועדת החוקה בשעתו דנה ואישרה שזה רשימה של נושאים שוועדת הבחירות מלקחיה ביקשה מהוועדה לדון.

סיגל קוגוט: מתעוררים עכשיו שני דברים.

סיגל קוגוט: האחד קשור להצעה הזאת שהונחה בשעתו על שולחן הכנסת, אך לא הוצבעה בקריאה ראשונה, נושא אחר חדש שמעלה חבר הכנסת אורלב.

סיגל קוגוט: מה שקשור להצעה המקורית שהונחה זה מחלוקת מסוימת לגבי זכות השימוש באותיות.

סיגל קוגוט: היו סיעות שמחו על זה שבהצעה הזאת שהונחה יש הגבלה מסוימת על השימוש באותיות.

סיגל קוגוט: אני חייבת להגיד שאני מבינה אותם.

סיגל קוגוט: גם כאשר דנו בזה, חשבנו שאולי לא חייבים שזה יהיה ההסדר.

דוד רותם: גברתי מדברת על סעיף 61.

סיגל קוגוט: כן, הסעיף של האותיות.

סיגל קוגוט: ולכן, ועדת הבחירות החליטה שכרגע היא מעדיפה להמשיך עם יתר הבקשות, גם אם סעיף האותיות לא יהיה בהצעה הזאת – זה דבר אחד.

סיגל קוגוט: הדבר השני – בקשתו של חבר הכנסת אורלב.

דוד רותם: חבר הכנסת אורלב, מהי בקשתך?

זבולון אורלב: תודה רבה.

זבולון אורלב: במהלך של שנים רבות התנאים והזכויות של בנות השירות הלאומי, והיום גם השירות האזרחי, הושוו פחות או יותר לאלה שמשרתים בצה"ל, כי המחוקק הבין שעל-פי החוק מי שפטור משירות ביטחון יש לו זכות מסוימת ללכת לשירות לאומי, וליהנות מהזכויות.

זבולון אורלב: היום כמעט כל הזכויות הן מושוות.

זבולון אורלב: אם תעשה לי מבחן, ותאמר לי איזה זכות לא מושוות, אני אתקשה לומר.

דוד רותם: אני אגיד לך - בנות בשירות לאומי לא יכולות להתגייר.

זבולון אורלב: אגב, זה השירות האזרחי – 1:0.

זבולון אורלב: אחד הדברים שמעיקים על השירות הלאומי והשירות האזרחי זה העניין של ההצבעה בכנסת של אלה שמשרתות מחוץ למקומות מגוריהן במרחק – אני לא יודע כמה -  100 ק"מ.

זבולון אורלב: כלומר, היא גרה בירושלים, והיא משרתת בקריית שמונה, או שהיא משרתת באשקלון, או באשדוד.

זבולון אורלב: לצערי הגדול, הניסיון מלמד חברותיהן שמשרתות כמורות חיילות באותם מקומות, והן באות מאותו בית-ספר, הן מצביעות במעטפה כפולה, ואילו הבנות של השירות הלאומי נאלצות לנסוע למרות שהנסיעות חינם.

זבולון אורלב: בפועל, יש התמרמרות רבה מאוד בקרב הבנות האלה.

זבולון אורלב: חלקן מממשות, חלקן לא מממשות.

זבולון אורלב: אבל, לי מאוד מפריעה ההתמרמרות, והתחושה שלהן שהן משרתות סוג ב'.

זבולון אורלב: ולכן, הואיל ויש לנו עניין להגדיל את אחוזי ההצבעה, ודווקא בנות שמשרתות, אני מבקש נוסף ל-170,000 מעטפות כפולות שהיום הן מאושרות, ויש החרגות רבות, ואני מצדיק את ההחרגות האלה, כמו: נשים במקלטי נשים, או אנשים שיש להם צרכים מיוחדים ואין להם יכולת נגישות, ועוד קבוצות אחרות, אני מבקש להחריג גם את הבנות האלה כך שהן תוכלנה להצביע במקומות שירותן.

זבולון אורלב: יש בערך כ-10,000 בנות שהן משרתות שירות לאומי.

זבולון אורלב: האוכלוסייה שאני מדבר עליה הינה לכל היותר עד 3,000 בנות שמשרתות מחוץ למקומות מגוריהן במרחק שאנחנו מדברים עליו שאנחנו נגדיר אותו.

זבולון אורלב: אני לא יודע מהו, אמרתי 100 ק"מ כסמל.

זבולון אורלב: יכול להיות 75 ק"מ.

זבולון אורלב: אני לא יודע מה נהוג בכנסת לגבי חבר כנסת שזכאי ללינה אם הוא גר רחוק.

דוד רותם: כבר לא זכאים ללינה בכל מקרה, אלא באישור מיוחד של מנכ"ל הכנסת, אחרת אתה משלם.

זבולון אורלב: אני לא מדבר על מישהי שהיא גרה באפרת, והיא משרתת בירושלים.

זבולון אורלב: אנחנו מדברים על מישהי שמקום מגוריה הוא רחוק.

זבולון אורלב: אני יכול להגדיר 60, 70, 80 ק"מ – משהו מהסוג הזה.

זבולון אורלב: היא גרה שם בפנימייה, היא לא חוזרת כל יום.

זבולון אורלב: אין גם בעיה עם זיהוי הבת כיוון שהגופים האלה שהם מפעילים הם גופים מוכרים.

זבולון אורלב: הבת נושאת תעודה רשמית, וניתן בקלות לזהות באיזו בת מדובר.

זבולון אורלב: אין גם קושי בקלפיות נוספות כיוון שהכוונה שהן תצבענה בקלפיות של אנשים שהם צריכים נגישות, והקלפיות האלה מצויות בכל עיר.

זבולון אורלב: העלות היחידה היא שבנוסף ל-170,000 מעטפות, יצטרפו עוד כ-2,000 או 3,000 מעטפות שבוודאי אין כאן מדובר בהצעת חוק תקציבית.

זבולון אורלב: אני חושב שהתועלת הרבה היא תהיה תועלת גדולה מאוד במובן האזרחי שבת שהולכת לשירות כמו שירות צבאי, המדינה מאפשרת לה את אותו הסדר הצבעה כמו מי שמשרתת בצה"ל.

דוד רותם: בעיקרון אני חושב שאתה צודק.

דוד רותם: יש לי שתי בעיות.

דוד רותם: ראשית, אני אתן את זה לבנות השירות הלאומי, אז אני אצטרך לתת את זה לעוד אנשים.

דוד רותם: מה דינם של בחורי ישיבה?

דוד רותם: יושב לידך חבר הכנסת מקלב, והוא יגיד לך בעוד רגע: אדוני, אם כך, תן בבקשה גם לבחורי ישיבה להצביע.

דוד רותם: מבחינתו של חבר הכנסת מקלב זה שירות לאומי לכל דבר ועניין, וזה שירות ציבורי.

דוד רותם: למה אתה צוחק?

דוד רותם: אתה שואל אותי איך אני יודע מה מקלב יגיד?

זבולון אורלב: אפילו לצחוק אסור לי?

דוד רותם: גם לצחוק לא.

דוד רותם: בוא נאמר כך -  אני כבר יודע בדיוק מה הולכת להיות הטענה שלו.

דוד רותם: זה ילך ויגבר, ואנחנו נגיע למצב שכל העולם מצביע בשתי מעטפות.

דוד רותם: אני יודע כבר שאנשי הביטחון וצוותי האוויר מבקשים להצביע שבוע לפני כן כי הם אומרים: למה עובד הסוכנות כן, ואני לא?

דוד רותם: וכל הדברים האלה.

דוד רותם: השאלה היא, עד כמה אנחנו מרחיבים?

זבולון אורלב: יש הבדל עקרוני בין אדם שבחר מרצונו הטוב ללכת לעבוד במקום מסוים מחוץ למקומות מגוריו, או בחר ללמוד במקום.

זבולון אורלב: אגב, אין באמת הבדל בין בחור ישיבה מבאר-שבע שהחליט ללמוד בישיבת "חברון" בירושלים, לבין סטודנט מבאר-שבע שהחליט ללמוד באוניברסיטה העברית.

זבולון אורלב: מי שמדבר על בחורי ישיבה צריך לדבר גם על סטודנטים.

זבולון אורלב: הם בחרו בחירה חופשית - - -

דוד רותם: מה יעשה בחור שגר באילת ואין ישיבה באילת?

זבולון אורלב: רק שנייה אחת.

זבולון אורלב: הוא בחר ללמוד בישיבה, וילך ללמוד בישיבה.

דוד רותם: היא בחרה לשרת שירות לאומי, ולא להתגייס כמורה חיילת.

זבולון אורלב: לא, זה ההבדל הגדול.

זבולון אורלב: המדינה קוראת לכל מי שמשוחרר, ומעודדת ורוצה שכל מי שלא הולך לשירות צבאי יואיל להתנדב לשירות לאומי.

זבולון אורלב: לכן, היא גם נותנת לאותן בנות בשירות הלאומי את כל ההטבות הכספיות, וכל הזכויות שיש למי שמשרת בצה"ל.

זבולון אורלב: זה הבדל מאוד מאוד יסודי בין מי שהוא סטודנט או בחור ישיבה שהחליט ללמוד היכן שהוא החליט ללמוד, לבין מי שהולך לשרת את המדינה בשליחות המדינה, וזוכה מטעם המדינה להכרה כמו בשירות צבאי.

זבולון אורלב: זה הבדל גדול.

דוד רותם: סטודנטים לעיירות פיתוח.

זבולון אורלב: הם בחרו, המדינה לא קראה להם.

זבולון אורלב: זה לא שירות מוכר, הוא לא מקבל עבור זה שום בונוס.

זבולון אורלב: אין לו שום זכויות על הדבר הזה, אין לו הכרה של המדינה לעניין הזה.

זבולון אורלב: אין לו שום דבר.

דוד רותם: חייל לא יכול לנסוע הביתה מתי שהוא רוצה.

דוד רותם: הוא צריך להיות בתפקיד.

דוד רותם: כמו כן, שוטר או אנשי שירות הביטחון, גם הם לא יכולים לנסוע הביתה.

זבולון אורלב: רק 20% מהחיילים – אתה צודק.

דוד רותם: בת שירות לאומי עולה לאוטובוס, נוסעת בחינם, והיא יכולה לנסוע גם מקריית-שמונה לתל-אביב, גם מקריית-שמונה לאילת.

דוד רותם: הרי אם היית אומר לי שיש מי שמפקח שהבחורה הזאת בדיוק באותו יום עובדת, ואנחנו יודעים שלא, כי בתי-הספר הם בחופשה - יש פה בעיה של פריצה שאני לא בטוח שיש עליה פיקוח.

דוד רותם: הרי אני הייתי אחד מאלה שחשבו שצריך לבטל את הקלפיות המיוחדות לאנשים מוגבלים, ואני אגיד לך למה?

דוד רותם: כי בבחירות אחת לפני האחרונות, כשהשופטת בייניש היתה, קראו ברדיו לאנשים: רבותי, לא צריך שום תעודה, לא צריך שום דבר.

דוד רותם: לכו כולכם להצביע לשם.

דוד רותם: זה גרם לעומס נוראי.

דוד רותם: גבי גזית קרא בתקשורת: לכו להצביע בקלפיות האלה, אף אחד לא יבדוק אתכם.

דוד רותם: מי ייתן אישור לבת שירות לאומי להצביע בכל קלפי?

זבולון אורלב: שאלה טובה.

זבולון אורלב: על-פי החוק, החוק מכיר בגופים המפעילים.

זבולון אורלב: כלומר, המדינה קבעה מי הם אותם גופים שהם מפעילים את השירות הלאומי.

זבולון אורלב: אם אינני טועה, כיום יש חמישה גופים או שישה גופים שהם מוכרים, והם מוסמכים מטעם המדינה להעניק את התעודות האלה.

זבולון אורלב: יש תעודות רשמיות.

זבולון אורלב: על סמך הדיווחים האלה הבנות זוכות לכל ההטבות שמוענקות לחיילי צה"ל.

זבולון אורלב: מי שמוסמך לאשר לבת שהיא תקבל מענק של עשרות אלפי שקלים כמי ששירתה בשירות לאומי וזכאית בתום השירות למענק, הוא גם זה שמספק את התעודה כדי שהיא תוכל לנסוע חינם, והוא גם זה שייתן וייקבע על-פי הכללים שתקבע הוועדה הנכבדה בראשותך מי תצביע, ומי לא תצביע.

אורי מקלב: אתה מתכוון גם לשירות אזרחי, לאו דווקא שירות לאומי.

זבולון אורלב: כן, כן.

זבולון אורלב: אבל, שירות אזרחי זה לא אקטואלי, כי אין מי שגר מבחוץ לבית.

זבולון אורלב: כן, אני הדגשתי בהתחלה.

זבולון אורלב: אמרתי ששני שליש של הבנות של השירות הלאומי לא משרתות רחוק ממקום מגוריהן.

זבולון אורלב: מדובר פה אולי על 2,000 או על 3,000 מתוך ה-10,000.

דוד רותם: האם יש לכם נתונים?

אורלי עדס: רק הנתונים שהציג חבר הכנסת - - -

דוד רותם: חבר הכנסת אורלב, יש לי שאלה אליך.

דוד רותם: הרי צריך נתונים, ומה שאתה אומר זה בערך ואולי, ולמה וכמה.

דוד רותם: אני רוצה להציע לך הצעה.

דוד רותם: הרי אנחנו מדברים על קריאה ראשונה.

דוד רותם: אנחנו נעביר את זה כמו שהוא בקריאה ראשונה.

דוד רותם: כשנדון בקריאה שנייה ושלישית, העניין שלך לא ייחשב כעניין חדש כי אתה העלאת אותו כבר היום.

דוד רותם: כן, גברתי היועצת המשפטית.

דוד רותם: כשהיא מסתכלת עליי ככה, - - -

זבולון אורלב: למה שלא נעשה הפוך?

זבולון אורלב: שתעביר אותו בקריאה הראשונה - - -

דוד רותם: כי אין לי, כי אף אחד - - -

עמי ברקוביץ: אני רוצה לעדכן שהצעת החוק הזאת הוגשה גם כהצעת חוק פרטית פ/570, אם אינני טועה, על-ידי חבר הכנסת אורלב.

דוד רותם: את מה?

דוד רותם: את כל החוק הזה?

עמי ברקוביץ: לא, לא, רק על בנות השירות הלאומי.

עמי ברקוביץ: ועדת השרים לחקיקה החליטה להתנגד לה.

עמי ברקוביץ: אם אני לא טועה, זה גם נדון בערר, או אפילו בשני עררים.

זבולון אורלב: המידע הוא נכון, אלא שלתדהמתי ועדת השרים - - -

עמי ברקוביץ: סליחה, אם אפשר עוד משפט – מהטעמים העקרוניים - - -

דוד רותם: סליחה, אני יודע שבעיקרון ועדת שרים לא עוסקת בדיני בחירות.

עמי ברקוביץ: נכון.

עמי ברקוביץ: אבל, דווקא בגלל שפה מדובר בפריצה של העיקרון של הריתוק לקלפי - - -

דוד רותם: יכול להיות, אבל עדיין אני חושב שהעיקרון הזה שוועדת שרים או שהממשלה איננה מתערבת בנושאים שקשורים לבחירות – היא לא אומרת: אני פה בעד, ופה נגד – זה דבר - - -. זה שחבר הכנסת אורלב הגיש את זה כהצעת חוק פרטית – בסדר, שיהיה בריא.

עמי ברקוביץ: אני רק רוצה להסביר שאם אכן זה ייכלל בהצעת החוק - -

דוד רותם: לא, זה לא ייכלל בשלב הזה.

עמי ברקוביץ: - - יש בעיה של התנגדות ממשלה.

עמי ברקוביץ: מכיוון שלהיבט הזה יש התנגדות, ואז זה ייכלל בהצעה, אז נצטרך לעשות אחד משניים: או לחזור לוועדת השרים - - -

זבולון אורלב: לא, לא.

זבולון אורלב: אני לא אחזור לוועדת השרים.

עמי ברקוביץ: לא, כשזה נכלל בהיבט הזה.

זבולון אורלב: יכול לכלול.

זבולון אורלב: ועדת השרים, לעניות דעתי, דנה בנושא הזה שלא כדין.

זבולון אורלב: הדבר השני, נאמרו שם דברים - - -

דוד רותם: עמי, אני מוכרח להודיע לך - למרות שאני חבר בקואליציה, אני לא אתחשב בעמדת הממשלה, בעמדת ממשלה לעניין חוקי בחירות.

דוד רותם: כי אחרת אנחנו עשויים להגיע למצב – אתה יודע – שמחר בבוקר אנחנו נגיד שצריך להגיש את הרשימות 17 יום לפני הבחירות, ותבוא הממשלה ותגיד: אני מתנגדת.

דוד רותם: שימור שלטון  לא בדרך הזאת.

דוד רותם: מה שכן, ולכן אני מציע את ההצעה שלי כדי שזה לא יהיה עניין חדש, חבר הכנסת אורלב יביא את הנתונים.

דוד רותם: ועדת הבחירות תבדוק את הנתונים.

דוד רותם: בסופו של דבר, זה יבוא להחלטה הן של הקואליציה, והן של הוועדה, ואז זה יבוא למליאה.

דוד רותם: ולכן אני אומר, אני לא אצרף את זה עכשיו כי אם אני מצרף את זה עכשיו אני צריך אחר כך להוציא את זה.

דוד רותם: הנוסח הזה אושר על-ידי כל הסיעות, זה עבר אצל כולן.

דוד רותם: אתה הבעת את ההסתייגות שלך – אני יודע.

דוד רותם: בקריאה שנייה ושלישית אדוני יבוא וינסה לשכנע את החברים למה הוא צודק.

סיגל קוגוט: אתם תטענו נושא חדש?

דוד רותם: לא תטענו נושא חדש.

דוד רותם: אני כבר מודיע, מי ש- - -

סיגל קוגוט: הממשלה תטען פה נושא חדש?

סיגל קוגוט: כי נושא חדש עושים לפי הטקסט, בדרך כלל.

דוד רותם: אם אתם לא מודיעים לי שאתם לא תטענו שזה נושא חדש, אני אכניס את זה עכשיו, ואחר כך נצטרך להוציא את זה.

דוד רותם: זה הרבה יותר מסובך.

עמי ברקוביץ: בסדר.

עמי ברקוביץ: העניין הוא שכיוון שאנחנו שמענו על ההצעה הזאת רק כרגע, השאלה היא האם אפשר שהות להתייעצות של כמה דקות.

דוד רותם: כן, בטח –  האם כדי לדעת אם תטענו נושא חדש או לא?

עמי ברקוביץ: נכון.

דוד רותם: מי יכול להעלות נושא חדש?

סיגל קוגוט: גם הממשלה.

דוד רותם: כן.

דוד רותם: אבל, צריך חבר - - -

סיגל קוגוט: ואז ועדת הכנסת צריכה להכריע בזה.

דוד רותם: לא, זה תלוי.

דוד רותם: יש מקרים שבהם אני יכול להכריע בזה בוועדה עצמה.

סיגל קוגוט: לא כל כך.

דוד רותם: מה זה "לא כל כך"?

סיגל קוגוט: תלוי מה רמת הטענה – אם היא סתמית, או שיש בה ממש.

אלעזר שטרן: - - -

סיגל קוגוט: אבל, לא על הממשלה, לא על הממשלה.

דוד רותם: אבל, הממשלה אינה חברה בוועדת הכנסת.

אלעזר שטרן: לא, לא.

אלעזר שטרן: הממשלה או חבר ועדה, ועובר אוטומטית לוועדת הכנסת.

סיגל קוגוט: הרי זה תיקון אקלקטי.

סיגל קוגוט: מצד אחד, נושא חדש זה לפי הטקסט, וכרגע זה לא בטקסט.

סיגל קוגוט: מצד שני, זה תיקון אקלקטי.

סיגל קוגוט: הוא עוסק במיליון דברים בחוק, אז אפשר גם להחליט על עוד כמה דברים.

סיגל קוגוט: אז אי אפשר להגיד מבחינה משפטית שזה ברור שזה נושא חדש.

סיגל קוגוט: אבל, אם אתם תתחילו לטעון נושא חדש, להריץ את זה לוועדת הכנסת, זה דבר שכדאי שהוועדה תדע.

עמי ברקוביץ: אני מעריך שלא.

עמי ברקוביץ: אני רק הייתי מבקש אם יש - - -

דוד רותם: יש לך, צא.

עמי ברקוביץ: בשים לב לכך, כמו שאמרתי קודם, יש החלטה מפורשת של ועדת שרים, אני חושב שאין לי כרגע את המנדט בשמה להגיד שאנחנו לא נטען את הטענה של נושא חדש בשלב הקריאה השנייה והשלישית.

עמי ברקוביץ: ולכן, לשאלת היושב-ראש, אני לא יכול כרגע להצהיר שהממשלה לא תטען את זה.

דוד רותם: אם כך, אני מוסיף את זה עכשיו לחוק כדי למנוע מכם לטעון את זה.

סיגל קוגוט: רגע, אבל אז אנחנו צריכים לכתוב לפחות את העניין הקילומטראז' אם אחר כך אנחנו נעשה מנגנון איך בודקים את זה כדי שלא ועדת הקלפי תבדוק.

אורלי עדס: אני מוכרחה לומר שעקרונית אני חושבת שהכנסת נורא צריכה להיזהר בקביעת קבוצות חריגות נוספות כי מעת לעת נקבעת עוד קבוצה ועוד קבוצה.

אורלי עדס: בסופו של דבר, החריגים עולים על הכלל, וצריך מאוד להיזהר עם זה.

דוד רותם: אורלי, אני מסכים איתך במאת האחוזים.

אורלי עדס: ושלא נכון לכרוך את זה גם בהצעה של ה - - -

דוד רותם: אני בהחלט מסכים איתך, והיה צריך לדון בזה בין השנייה והשלישית כדי שנראה למה אנחנו יכולים להגיע פה, ויכול להיות שהיו מקבלים את העמדה שלך.

דוד רותם: אבל, כשאומרת לי הממשלה: מטעמים פרוצדוראליים אני אנסה שלא לאפשר לכם לעשות את זה, זאת אומרת בעצם הממשלה - - -

עמי ברקוביץ: אני אומר לך שלשאלתך, אני כרגע לא מרגיש שאני מוסמך - - -

זבולון אורלב: מטעמים פרוצדוראליים אתה שומר לעצמך את האופציה.

דוד רותם: ולכן, יוצעו שתי הצעות מבחינת הוועדה.

דוד רותם: הצעה אחת – מה שאתם אומרים, הצעה אחת שאומר אורלב, וככה זה יבוא - - -

סיגל קוגוט: אבל, לפחות בואו נסכם על הקילומטראז'.

עמי ברקוביץ: לא הבנתי.

סיגל קוגוט: ועדת חוקה תניח עכשיו על שולחן הכנסת שתי הצעות חוק לקריאה ראשונה ביוזמת הוועדה.

סיגל קוגוט: אחת דנה בבנות השירות הלאומי, ואחת זה יוזמת ועדת הבחירות.

סיגל קוגוט: על בנות השירות הלאומי לפחות תקבעו מהו הקילומטראז'.

דוד רותם: 100 ק"מ.

אורלי עדס: יש לנו הצעה פרקטית – שלא לקבוע קילומטראז' כי זה רק יסרבל את עבודת ועדת הקלפי.

אורלי עדס: זה יקשה על העבודה ועל הבדיקה.

אורלי עדס: אולי נכון יותר לקבוע שיוכלו להצביע בנות שירות לאומי שלא משרתות ביישוב בו הן מתגוררות.

דוד רותם: לא.

זבולון אורלב: את מרחיבה מאוד.

זבולון אורלב: את עושה נזק לעצמך.

אורלי עדס: - - - שזה יהיה יותר בנות.

אורלי עדס: אבל, יש - - -

סיגל קוגוט: לא. אורלי, אבל לא ועדת הקלפי תבדוק את זה.

סיגל קוגוט: היא תקבל אישור מה - - -

דוד רותם: אורלי, אם הבת שלי גרה באפרת והיא עובדת בירושלים, אז זה לא רציני שהיא תצביע בירושלים.

דוד רותם: אני מציע דבר מאוד פשוט.

דוד רותם: כל ההצבעה הזאת תהיה מותנית באישור מגוף מוסמך  שהוא ייתן אישור שהיא רשאית להצביע.

דוד רותם: הגוף הזה לא ייתן את האישור, אלא אם כן מקום השירות שלה הוא לפחות 100 ק"מ מהמקום שבו - - -

סיגל קוגוט: הרשימות שאתם תקבלו.

זבולון אורלב: אגב, הגוף יכול להיות מינהלת השירות הלאומי של הממשלה.

אילת פישמן: כלומר, הארגונים עצמם הם יעשו את הסנכרון.

זבולון אורלב: הגופים והארגונים המוכרים.

דוד רותם: מינהלת השירות הלאומי.

זבולון אורלב: מצידי, בקריאה הראשונה תכתבו מינהלת השירות הלאומי.

אילת פישמן: בשורה האחרונה, ועדת קלפי לא תצטרך לעשות את מספר הקילומטרים.

אורלי עדס: עדיין נצטרך לקיים את הישיבה, ולבדוק את זה לעומק.

זבולון אורלב: זה שר המדע והטכנולוגיה שהוא הממונה.

דוד רותם: זה חלק מהמשרד הממשלתי.

דורית ואג: תברר שהם יכולים לעשות את זה, שהם מוכנים לעשות את זה.

זבולון אורלב: הם יבקשו מהגופים.

דוד רותם: אם הם יגידו שהם לא יכולים, אנחנו נוריד את זה בין שנייה לשלישית.

זבולון אורלב: חבר'ה, זה לקריאה הראשונה.

דוד רותם: אני רק חוסם את הממשלה מלטעון עניין חדש – זה הכול.

סיגל קוגוט: אז אתם תקבלו את האישור הזה ממינהלת השירות הלאומי - -

זבולון אורלב: ממינהלת השירות הלאומי שבמשרד המדע והטכנולוגיה.

סיגל קוגוט: - - על הבנות שמשרתות למעלה מ-100 ק"מ.

אורלי עדס: אבל, אנחנו נשמח עדיין לקיים את הישיבה, ולבדוק את כל הפרטים לעומק.

זבולון אורלב: אני איזום אצלך את הפגישה עם מינהלת השירות הלאומי ועם הגופים המוכרים לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

סיגל קוגוט: וההצבעה עצמה תהיה בקלפיות של אנשים עם מוגבלות באותו ישוב שבו היא עובדת, כמו בהצעה הפרטית שהיא מצביעה לפי 74 במעטפה כפולה, וספירת הקולות כפי שנקבע בתקנות – בדומה לאחרים.

דוד רותם: אבל, מה זה שאת תשימי שתי - - -

סיגל קוגוט: שתי הצעות חוק מטעם הוועדה.

דוד רותם: אבל, הן יהיו זהות בכל דבר, חוץ מ- - -

סיגל קוגוט: לא. אחת תכלול רק את נושא בנות השירות הלאומי מטעם ועדת החוקה, ואחת תכלול את כל היתר.

דוד רותם: הבנתי.

אורלי עדס: - - - כי ההצעה הזאת כבר שוכבת כמה שנים.

דוד רותם: אין שום בעיה, אוקיי.

זבולון אורלב: בסדר גמור, אני מסכים לזה.

עמי ברקוביץ: אם אפשר רק להעיר שההתנגדות שלנו לא נובעת מטעמים שרירותיים או משהו כזה, אלא באמת המחשבה - - -

זבולון אורלב: אתה היית בדיון בוועדת השרים?

זבולון אורלב: האם אתה רוצה לפתוח את זה?

עמי ברקוביץ: אני כתבתי את חוות הדעת לוועדת השרים.

זבולון אורלב: אתה רוצה לפתוח את זה?

עמי ברקוביץ: לא.

זבולון אורלב: אני מציע לא לפתוח את זה.

עמי ברקוביץ: אני אומר את עמדתי - - -

זבולון אורלב: אני אביא לדיון הבא אולי את הפרוטוקול.

זבולון אורלב: אני מקווה להשיג אותו.

זבולון אורלב: הם חשבו שמדובר בהצבעות מוניציפאליות.

עמי ברקוביץ: אני אומר את עמדתי המקצועית שהיתה בבסיס - - -

דוד רותם: אני שוב חוזר לאותו עניין, אני חושב שכאשר מדובר בבחירות לכנסת לא צריכה להיות עמדה מקצועית של משרד המשפטים, לא צריכה להיות עמדה מקצועית של הממשלה.

עמי ברקוביץ: למה משרד המשפטים כאן עכשיו?

דוד רותם: אם אתה שואל אותי, אם אני הייתי שר המשפטים לא הייתי שולח נציג לדיון הזה מסיבה אחת פשוטה.

עמי ברקוביץ: יש פה מסורת שעד כמה שאני יודע היא שונה.

דוד רותם: לדעתי, המסורת הזאת היא מוטעית.

דוד רותם: עובדה היא שבדרך כלל בכל מה שקשור לבחירות, ועדת שרים מקבלת החלטה: אנחנו לא מתערבים, תעשו מה שאתם רוצים.

עמי ברקוביץ: אבל, ועדת השרים - - -

אורי מקלב: - - - שהנציגות שלהם זה לא מטעם הממשלה כמשרד המשפטים, אלא כשירות שניתן לוועדת הבחירות אולי.

דוד רותם: לא, סליחה, סליחה.

זבולון אורלב: מה פתאום?

זבולון אורלב: הרשות המבצעת תכתיב?

דוד רותם: בוא נאמר כך – ועדת הבחירות יושבת פה עם היועצים המשפטיים שלה.

דוד רותם: מה שקורה כאן זה שמשרד המשפטים יש לו עמדה מקצועית.

עמי ברקוביץ: שכרגע זו עמדת ועדת שרים לחקיקה.

אורי מקלב: - - -ברגע שאתה עושה מזה שני חוקים, יכול להיות מצב שהממשלה תתמוך בסופו של דבר לקראת הדיון בקריאה הראשונה.

אורי מקלב: לכן, יש עדיפות מצידך כן לחבר את זה להצעת החוק הזאת.

אלעזר שטרן: תמיד גם אפשר למזג את זה.

אלעזר שטרן: אבל, רק אחרי הקריאה - - -

דוד רותם: אני אמזג את זה אחרי ההצבעה.

סיגל קוגוט: אם זה יעבור במליאה, אפשר למזג אחר כך.

דוד רותם: מה שיקרה זה דבר מאוד פשוט - אני אתן לאורלב את הפתרון הזה.

דוד רותם: רבותי, מי בעד שתי הצעות החוק?

דוד רותם: ה צ ב ע ה בעד- רוב נגד – אין נמנעים – אין שתי הצעות החוק אושרו פה אחד.

דוד רותם: פה אחד, תודה רבה.