הוועדה המיוחדת לפניות הציבור, כנסת 18, פרוטוקול מספר 80, 2010-12-28 10:30

אורי מקלב: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

אורי מקלב: על סדר היום, התנהלות מחלקת מלכ"רים, מוסדות ללא כוונת רווח, ברשות המיסים.

אורי מקלב: אפשר לקבל הסבר קצר בבקשה על ארגון "פעמונים"?

אוריאל לדרברג: ארגון "פעמונים" הוא עמותה שנותנת סיוע בהתנדבות למשפחות בכל הארץ לבניית תכניות הבראה כלכליות.

אורי מקלב: על החשיבות של מוסדות ללא כוונת רווח בישראל, לא צריך להרחיב.

אורי מקלב: מוסדות ללא כוונת רווח עוסקים במגוון נושאים החל מחינוך, רווחה, ועוד.

אורי מקלב: מבחינות מסוימות, אנחנו קוראים להם המגזר השלישי.

אורי מקלב: המעניין הוא שעם השנים המוסדות ללא כוונת רווח לא מאבדים מערך חשיבותם ויש לזה גם השלכה בנושא הכללי.

אורי מקלב: עמותות רווחה שהן חלק גדול מהפונים אלינו בנושא הזה וגם ארגונים אחרות.

אורי מקלב: נושא קבלת האישורים של מוסדות ללא כוונת רווח ושל עמותות, אישור לפי סעיף 46, הוא חלק מאוד נכבד בהתנהלות המוסדות במשך כל ימי השנה.

אורי מקלב: רבים האנשים שמבקשים לאשר את אמיתות העמותה ודרך פעולתה.

אורי מקלב: סעיף 46 הוא אינדיקציה עבורם ומשמעות לגבי תרומתם.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שקבלת אישור לפי סעיף 46 זה דבר חשוב והוא גם סמל.

אורי מקלב: פרט למשמעות של מיסים, יש לזה עוד כוכב במסגרת פעולתה של העמותה.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שלאשר סעיף 46 זה באמצעות מבחנים ולא דבר שניתן לאחר יד אלא יש צורך בבדיקה והתרשמות.

אורי מקלב: אנחנו מאוד מעריכים את העבודה שנעשית בעניין.

אורי מקלב: דא עקא שהיום יש עיכובים.

אורי מקלב: הגיעו פניות לוועדה שיש עיכובים במתן אישורים לפי סעיף 46.

אורי מקלב: ההמתנות הן המתנות ארוכות מאוד.

אורי מקלב: מדובר גם על חידוש אישורים וגם על הנפקת אישורים חדשים.

אורי מקלב: במקביל במידה רבה המענה הטלפוני הוא מענה לוקה וזמן ההמתנה ארוך ואם בכלל עונים, לא עונים בכל השעות.

אורי מקלב: הוועדה מבקשת לומר דבר אחד, אישור לפי סעיף 46 הוא קריטי לעמותות האלה.

אורי מקלב: צריך להבין שבחיי היום יום של העמותה  ובמיוחד במצבים שהעמותות מנסות להרחיב את הפעילות שלהן בגלל צמצום התרומות שהיו אולי מגיעות מחוץ לארץ.

אורי מקלב: אולי בעבר לא עמדו מספיק על סעיף 46 אבל בסך הכל כשמדברים על הרחבת פעילות באמצעות מוסדות ללא כוונת רווח הוא משמעותי.

אורי מקלב: מחפשים עסקים חדשים גם בישראל ואז סעיף 46 נהפך למרכיב חשוב מאוד בהתנהלות של העמותה.

אורי מקלב: רבים מהתורמים, לא יעבירו את תרומתם עד שלא יהיו בטוחים שיש אישור להכרה בתרומה.

אורי מקלב: הוא לא יעביר את התרומה שלו, והוא יחפש מקום אחר.

אורי מקלב: אנחנו נמצאים כעת בזמן שהנושא הוא על סדר היום כי אנחנו יודעים שבחודש דצמבר רבים מרחיבים את הפעילות ואת התרומות לקראת סוף השנה.

אורי מקלב: יש אנשים רבים כשהם עושים את המאזן הכספי ביום הדין הכספי במדינת ישראל, הם מסדירים את הפעילות הכלכלית שלהם וגם את התרומות והתמיכות שהם רוצים להעביר לעמותות.

אורי מקלב: ההקדמה הזאת היא לצורך הצפה של נושא סעיף 46 והגיד שמתן האישור הוא דבר חשוב.

אורי מקלב: מאידך להמתנה הארוכה יש השלכות.

אורי מקלב: אנחנו מבקשים לדעת מכם על היקף הבעיה, נשמע את הפונים.

אורי מקלב: נרצה לשמוע כמה עמותות פנו וכמה חידשו וכמה עמותות חדשות הגישו בקשה.

אורי מקלב: נשמע על מספר העובדים במחלקות האלה ומה הסיבה לעיכוב וללחץ במתן האישור.

אורי מקלב: האם מטפלים גם בעמותות החדשות וגם באישורים מחודשים או שיש הפרדה בין חידוש לבין בקשה חדשה.

אורי מקלב: נבקש לדעת על המענה הטלפוני.

אורי מקלב: האם אנחנו לא רואים את זה כחלק מהשירות שאנחנו מחויבים לתת?

אורי מקלב: אנחנו יודעים היום וניגע בזה בנושא הבא בעניין רשות המיסים, שהמענה הטלפוני הפך היום למשהו שהוא ספינת דגל ושמים עליו דגש והשקעה רבה.

אורי מקלב: היום קבלת הקהל הפרונטלית פחות תופסת ומצמצמים בזמן קבלת קהל ועוברים לשירות מקוון והתמיכה היא תמיכה טלפונית.

אורי מקלב: אבקש בשלב הזה שהפונים יעלו את הבעיות ויציגו את עצמם, יציגו את הנושא מנקודת מבטם והניסיון שלהם.

אורי מקלב: לאחר מכם רשות המיסים תציג את הנושא מבחינתם.

איריס שטרק: אני עוסקת בתחום גם בחקיקה ואני מכירה את התחום מאוד לעומק.

איריס שטרק: אני רוצה לציין בהמשך לדברים שאמרת שמדובר על גזר דין מוות לעמותות שלא מקבלות אישורים.

איריס שטרק: גם החידוש וגם בעצם ההקמה.

איריס שטרק: גם לא ניתן לפעול מול עמותות אחרות בשיתוף פעולה גם בחידוש וגם בעצם ההכרה.

איריס שטרק: החידוש עלול לקחת היום למעלה מחצי שנה לפניות שעד היום לא נענו.

איריס שטרק: לאשר פניות חדשות יכול לקחת למעלה משנה ואפילו באותה שנה אין שום תגובה אם חסר משהו או שיש בעיה.

איריס שטרק: אני מציינת את זה כי היום הרגולציה על העמותות היא מאוד כבדה.

איריס שטרק: הם נמצאים גם מול רשם העמותות, גם מול גופים תומכים וכל גוף תומך עושה רגולציה וגם החשב הכללי.

איריס שטרק: הקושי בחיי היום יום והנטל כבדים מאוד.

איריס שטרק: המשמעות של סעיף 46 היא הכי קרדינאלית, היא תלויה באישור ניהול תקין מרשם העמותות וגם כשאתה מגיע לשם וממלא את כל מה שצריך אתה צריך לעמוד בהרבה מאוד התחייבויות כולל איך אתה משקיע את הכסף בתוך העמותה.

איריס שטרק: החדירה לפרטים היא עצומה כמו אם אתה משלם משכורות לבני משפחה וכדומה.

איריס שטרק: יש כאן הרבה עבודה.

איריס שטרק: אנחנו נתקלים במצב מאוד בעייתי שגם קשה לענות עליו כי אנחנו מבינים שיש בעיית כוח אדם.

איריס שטרק: הבעיה הזאת נובעת גם מאיזו תפיסה של מס הכנסה.

איריס שטרק: נכון שאין כאן תשואת מס אבל יש כאן תשואה חברתית במעלה ראשונה.

איריס שטרק: נכון שאפשר לומר שאי אפשר לגבות מס ולבוא ולומר שיש לנו כאן איזו תועלת ושאנחנו בעצם מקצים אנשים לפי תועלת.

איריס שטרק: אני חושבת שחייבת להיות כאן הקצאה תקציבית מראש שלא ניתן לגעת בה.

איריס שטרק: הקצאה שאומרת שזה כוח האדם המוקצה, זה משך השירות בו אנחנו מתחייבים לענות.

איריס שטרק: מדובר בעניין חברתי.

איריס שטרק: במדינת ישראל קשה היום לגייס תרומות.

איריס שטרק: לצערי אין לנו את התורמים הגדולים עם כל הרוח היהודית שלנו אין כאן את האושר הגדול שמתחלק ויודע לחזור לציבור.

איריס שטרק: העמותות נמצאות במצב מאוד קשה.

איריס שטרק: ברגע שאין סעיף 46, גם  לתורם מהעולם כשאין לך אישור בארץ זה נתפס שאתה לא ראוי.

איריס שטרק: הגישה הזו היא  בוודאי לא רק מהתורמים בארץ שתורמים רק אם יש סעיף 46, למעט קרנות בודדות.

איריס שטרק: לכן במצב שבו לא קיבל בכלל או לא חידש, העמותה נמצאת במצב שלא תמיד היא חושפת את זה ובעצם התרומה לא מוכרת.

איריס שטרק: גם זה מעשה בלתי נסבל.

איריס שטרק: לכן אני חושבת, שזה צריך לבוא מלמעלה כתפיסת מדיניות.

איריס שטרק: זה נמצא בתוך מס הכנסה ואולי התפיסה של מס הכנסה היא גביית מס.

איריס שטרק: אנחנו מדברים כאן על תשואה חברתית שחייבת להיות עם הקצאה מראש.

איריס שטרק: זה מצב בלתי נסבל.

איריס שטרק: נכון מאוד שקשה לעמוד מול אנשים שבאמת עושים במסירות את עבודתם.

איריס שטרק: אני מוכרחה לציין את יהודה מונסונגו  שהוא איש מקצועי שעושה את עבודתו אבל התשובה של "אין כוח אדם" היא לא תשובה שיכולה להתקבל על הדעת.

איריס שטרק: אני אומרת שזה בכלל לא בתחומו, זה בתחום העליון שבו מתחייבים לזמן קצוב, לשירות.

איריס שטרק: כאן להיפך הזמן צריך להיות הרבה יותר קצר מגביית מס.

איריס שטרק: יש כאן משמעות עילאית ועליה אנחנו צריכים לתת את הדעת.

איריס שטרק: תודה.

אורי מקלב: תודה רבה.

אורי מקלב: בעצם אם אסכם את דברייך את אומרת שיש שני דברים עיקריים.

אורי מקלב: 1 – זה פוגע באופן אקוטי בעמותות האלה שאין להם אישור לפי סעיף 46 כי אנשים נמנעים מלתרום.

אורי מקלב: 2 – זה צריך להגיע לדרגים הגבוהים וההרגשה היא שהסיבה שהן לא מניבות הכנסות זה מאחר שזו המחלקה היחידה ברשות המיסים שלא מכניסה כסף ואולי היא בן חורג ושם פחות משקיעים.

אורי מקלב: אין לנו ספק שזה דבר שאינו מתקבל על הדעת שלכל מחלקה או אגף אחר שהיה מכניס מיסים וכסף היו מוצאים עוד עובדים כדי לקבל ולגבות את הכסף.

אורי מקלב: כשזה מגיע למתן אישורים זה לא כך.

אורי מקלב: צריך להבין שהתרומה של המוסדות ללא כוונת רווח למדינת ישראל היא תרומה אדירה שמדינת ישראל בנושאים שונים לא הייתה נותנת שום שירות בלעדיהם.

אורי מקלב: יש תחומים במדינה שהמוסדות ללא כוונת רווח הם אלה שמחליפים את המדינה.

אורי מקלב: במיוחד בנושאי החינוך ונושאי הרווחה, חד משמעית, ולא רק זאת המדינה שולחת אליהם.

אורי מקלב: אנחנו רואים את זה רבות, וזה בולט מאוד והמדינה גם אומרת זה.

אורי מקלב: כשהמדינה מדברת על רווחה ועל תחומים אחרים וכשהיא סוקרת את פעולותיה היא אומרת שחלק נכבד נעשה על ידי העמותות ומוסדות ללא כוונת רווח.

אורי מקלב: היא מדברת על תרומה של העמותות.

אורי מקלב: הארגונים האלה כן מכניסים למדינה את החלק הערכי, את המחויבות החברתית שלנו וזה בהחלט מניב ואנחנו צריכים להשקיע בהם.

אורי מקלב: נבקש ממך, עורך הדין ירון קידר, בבקשה.

ירון קידר: אני רוצה להתחבר לדברים שאמר יושב ראש הוועדה.

ירון קידר: החשיבות של המגזר השלישי רק הולכת וצומחת.

ירון קידר: היקף לשנת 2009 של המגזר השלישי עמד על מחזור של 100 מיליארד שקל.

ירון קידר: מדובר על גורם שהולך וצומח עם השנים יותר ויותר.

ירון קידר: מחליף את שירותי המדינה, מחליף את שירותי המדינה!

ירון קידר: התפיסה היום היא שהמדינה לא יכולה לפתור לבד את הבעיות שהיא מתמודדת איתן.

ירון קידר: לכן היום יש יותר ויותר פעילויות משותפות עם ארגוני מגזר שלישי.

ירון קידר: על זה אין בכלל חולק.

ירון קידר: צריך לראות את הכסף שעובר דרך סעיף 46 שאמור להגיע כהשקעה למטרות חברתיות.

ירון קידר: הרי בהגדרה זה הולך רק למטרות ציבוריות.

ירון קידר: זה מה שמותר לתת.

ירון קידר: זה כסף שהולך למטרה ציבורית שהממשלה או שלא נותנת לו או שמוסיפים על כסף ממשלתי.

ירון קידר: זו השקעה.

ירון קידר: נכון שברשות המיסים זה הבן החורג כמו שהגדיר יושב ראש הוועדה.

ירון קידר: עוד בתפקידי אמר לי אישות המאוד בכירה ברשות המיסים "קח, שרשות התאגידים תיקח את המחלקה הזאת, לא יודעים לעשות את זה, זה לא שלנו".

ירון קידר: אני אומר את זה בצורה הברורה ביותר , מיליארד שקל בשנה עוברים דרך סעיף 46.

ירון קידר: רק מיליארד שקל, לדעתי אם הוא היה יותר יעיל ויותר פתוח היו עוברים יותר.

ירון קידר: אבל על פי נתוני מינהל הכנסות המדינה כל שנה מיליארד שקל נתרמים לגופים שיש להם סעיף 46.

ירון קידר: על אלפי עמותות, על מאות הבקשות ומאות בקשות חידוש עובדים בשבע השנים אחרונות מקסימום ארבעה עובדים ובתקופות שפל שני עובדים, זה הכל!

אורי מקלב: תכף נשמע מה מספר הבקשות והחידושים שיש בשנה, אולי יהודה מונסונגו ימסור לנו נתונים.

אורי מקלב: בכמה עמותות מדובר שאתם מחדשים את הסעיף הזה, וכמה עמותות השנה ביחס לשנה שעברה?

יהודה מונסונגו: השנה שלחנו חידושים ל -1,400 גופים.

יהודה מונסונגו: מה שאישרנו במהלך השנה כי חלקם הגישו באיחור משנת 2009, אישרנו 1,620.

יהודה מונסונגו: נקלטו אצלנו בקשות חדשות בשלב ראשוני 630 בקשות השנה.

יהודה מונסונגו: צריך לדעת שחלקן הן בקשות שחוזרות על עצמן.

יהודה מונסונגו: כלומר לפעמים הבקשות מגיעות לא שלמות ואנחנו מבקשים להשלים את החומר.

יהודה מונסונגו: סך הכל המחלקה אישרה וסיימה את הטיפול באופן מושלם ל- 283 במהלך השנה.

אורי מקלב: בהמשך אני אתן לך רשות דיבור אבל כעת אני רק מבקש שאלות הבהרה והבנה.

אורי מקלב: מה קורה לעמותות שמבקשות חידוש לתקופה הזמנית, יש להן אישור זמני?

אורי מקלב: אני מבין שזה מצב לא נוח.

יהודה מונסונגו: אנחנו מקדימים תרופה למכה.

יהודה מונסונגו: כבר מהלך חודש שביעי שלחנו חוברות לחידוש לעמותות השונות וביקשנו מהן להגיש לנו את חוברת החידוש עם המאזן והמידע העדכני מה העמותה עושה.

יהודה מונסונגו: ביקשנו שהחומר יגיע עד ה- 31 באוקטובר כדי שמיום ה- 31 באוקטובר ועד סוף השנה יהיה לנו את הזמן לטפל.

יהודה מונסונגו: בעצם סוף השנה שזה החודשים בהם אנחנו עובדים ממש מסביב לשעון בעיקר בנושא החידושים כדי לא לפגוע בפעולת העמותות.

יהודה מונסונגו: נכון לעכשיו, בסוף שנה מתוך 980 בקשות חידוש חזרו אלי  - - -

אורי מקלב: מתוך ה- 1,600.

יהודה מונסונגו: ה- 1,600 הם גם חידושים משנה קודמת כי תמיד יש עמותות שמגישות באיחור.

אורי מקלב: זה רק אומר שהחידוש דורש זמן לכל העמותה.

אורי מקלב: זה שמסמך וחסר ואולי עוד משהו.

אורי מקלב: לכן זה עובר משנה לשנה.

יהודה מונסונגו: זה תלוי בעמותה.

יהודה מונסונגו: כשעמותה מיוצגת באופן מקצועי על ידי רואה חשבון/עורך דין זה הולך יותר חלק.

יהודה מונסונגו: יש עמותות קטנות שרוצות לחסוך כסף ועושות את זה בעצמן, אז הרבה פעמים הם לא מדווחים נכון, הם לא מציגים את עצמן נכון וזה יכול ליצור עיכובים.

אורי מקלב: כמה עמותות יש?

יהודה מונסונגו: מתוך 980 חוברות חידוש ששלחנו קיבלנו חזרה 530 הגישו בזמן עד 31 באוקטובר.

יהודה מונסונגו: 164 הגישו מה- 31 באוקטובר עד היום.

יהודה מונסונגו: מתוך 530 טיפלנו ב- 436 מאלה שהגישו בזמן, מתוך אלה שלא הגישו בזמן טיפלנו כבר ב- 127.

יהודה מונסונגו: בסך הכל לא טיפלנו, זה לא מדויק כי בחלקן טיפלנו, מה שנשאר לנו לטפל זה ב- 94 גופים שהגישו בזמן ועוד 37 גופים שלא הגישו בזמן.

אורי מקלב: כשאתה אומר טיפלנו זאת אומרת שהנפקת את האישור?

יהודה מונסונגו: אני רוצה להסביר.

יהודה מונסונגו: ברוב המקרים אלו תיקים שכבר עברנו עליהם אבל יש איתם בעיות.

יהודה מונסונגו: או שחסר חומר או שיש בעיה וגם יתכן שלא נחדש את האישור.

יהודה מונסונגו: בחלקם, ולהערכתי משהו כמו 50%, אלו תיקים שמחכים ואני מאמין שנטפל בהם מהר מאוד.

יהודה מונסונגו: דווקא בנושא של החידושים עשינו את כל המאמצים כדי לא לפגוע.

יהודה מונסונגו: כדי לסבר את האוזן, ישנם מצבים שבסוף השנה נשארים יותר תיקים ואז אני נותן אישור זמני כדי לא לפגוע בעמותות.

אורי מקלב: אנחנו מאוד מעריכים את העבודה שאתם עושים, אנחנו יודעים שאתם עושים עבודה טובה וגם ציינה את זה איריס שטרק.

אורי מקלב: אני כאדם מבחוץ וכאובייקטיבי מתרשם שאין טענה ליחס ולמה שאתם עושים אבל הבעיה היא בכוח האדם וההספקים.

אורי מקלב: זה בעצם עקב האכילס ואני לא רוצה לדבר בשם הפונים ואני אתייחס בשלב הסיכום.

ירון קידר: אני מסכים עם הדברים.

ירון קידר: אני חושב שיהודה מונסונגו הוא מעובדי המדינה היותר ראויים שאני פגשתי, מקצועי, שירותי, מוכן להיפגש עם כל פונה, מחויב הן לשירות המדינה והן לנושא החברתי אבל בעיניי מה שיש כאן זה בדיוק "תבן אין איתם לעבדיך ולבנים אומרים לנו עשה".

ירון קידר: נוסיף על הדברים, מעבר לכוח האדם שכמו שתואר כאן שהוא בפרופורציה בלתי אפשרי, מדובר בארבעה אנשים שאמורים לנהל את כל האופרציה האדירה הזאת.

ירון קידר: כרגע אין ארבעה אלא שניים.

ירון קידר: בניהול התקין עוסקים 15 עובדים כל הזמן ועוד עשרה משרדי חשבון במיקור חוץ על פי מכרז.

ירון קידר: כלומר חוסר הכלים, ותוסיפו לנושא שלחובר כוח האדם אין גם השקעה בתשתית.

ירון קידר: לדוגמה, כל המסמכים היו צריכים להיות כבר מוגשים מקוונים, הם כבר מוגשים היום כולם לרשות התאגידים, כדי שיהיו במאגר.

ירון קידר: במקום להיסחב עם ניירת הלוך ושוב אפשר היה פשוט בדחיפה, אם תהייה תשתית במחשוב שזה יהיה ישר אצלו.

ירון קידר: הוא פותח ורואה את כל מה שיש לאותו גוף וחוסכים לפחות את ההגשה הכפולה והמכופלת.

ירון קידר: אנחנו כבר שנים אומרים את זה.

ירון קידר: אנחנו רק מעבירים עצים ממקום למקום.

אורי מקלב: מה שאמרת מאוד נכון, היום הדרישות מהעמותות הן יותר גבוהות, העמיקו את הדרישות ואת השקיפות וביקשו מסמכים, היום זה ללא תקדים.

ירון קידר: חלק מהדברים האלה היו צריכים להועיל, והיה צריך להיות הבסיס והתשתית כי אישור ניהול תקין נמצא במערכת, הדוח המילולי והדוח הכספי נמצאים במערכת, לאט לאט הכל נמצא שם ובסך הכל היו צריך להיות השאלות, הדלתא, את כל השאלות היו צריכים לקבל.

ירון קידר: לדעתי, רשות המיסים צריכה להגדיר את זה כיעד, אגב לא רשות המיסים אלא מדינת ישראל צריכה להגדיר את זה כיעד נפרד שלא נתון לתחרות עם אגפי הגבייה.

ירון קידר: זה לא הוגן להעמיד אותו בתחרות.

ירון קידר: הוא מחלק מיליארד שקל רק למטרות ציבוריות והם מביאים כסף.

ירון קידר: אם רשות המיסים בסוף יום תחליט שזה לא המקום, יכול היות, בזמנו דיברו על רשות גבייה מרכזית, דיברו על רשות בקרה מרכזית ודוח ארידור העלה רעיון כזה.

ירון קידר: אבל היום צוואר הבקבוק הכי קשה למוסד ללא כוונת רווח במדינת ישראל הוא דרך סעיף 46.

ירון קידר: הם יכולים לעבור את כל המסלול ולהיתקע שם במקום הזה.

יוסי יוסקוביץ: אני מבקש לתקן.

יוסי יוסקוביץ: נכון לגבי רשות המיסים, שמעתי לא פעם שהמחלקה הזאת היא היחידה שמוציאה כסף ולא מכניסה כסף.

יוסי יוסקוביץ: המחלקה הזאת מכניסה כסף כי היא מטפלת במיליארד שקל שזה אומר  350  מיליון אלף שקל , לפחות 30% מהכסף שמתגלגל במגזר הזה, למעלה מ- 40% חוזר למדינה בצורה של מיסים באופן ישיר ועקיף כך שהכסף הזה שמגיע חוזר למדינה.

יוסי יוסקוביץ: לא נכון לראות אותה כמחלקה שמוציאה כסף.

אורי מקלב: אבל בהחלט הערכי הוא לא דבר מבוטל.

אורי מקלב: אנחנו לא צריך לשכנע ולהסביר שזה מכניס כסף.

יוסי יוסקוביץ: לא צריך לשכנע למה צריך לסייע לעמותות.

יוסי יוסקוביץ: אני חושב שזו חובתה של המדינה כי אי אפשר לבוא לדרוש מצד אחד מהעמותות, זה אומר שכל עמותה שבאה למשרדי ממשלה לקבל תמיכה או סיוע או השתתפות, או כל צורה של שיתוף פעולה כזה או אחר, אומרים ,אם אתם גירעוניים אנחנו לא משתפים אתכם פעולה".

יוסי יוסקוביץ: כדי לגייס כסף צריך סעיף אישור לפי סעיף 46 ואם הוא לא מקבל את סעיף 46 הוא לא יכול להיות מאוזן ורווחי.

יוסי יוסקוביץ: אם מצד אחד דורשים מהעמותה "בבקשה תתאזנו" אז גם צריך לתת להן את האפשרות להתאזן.

אורי מקלב: זה פוגע באופן ישיר בהכנסות העמותות.

אורי מקלב: אני אומר אמירה שמשקפת את הטענות.

יוסי יוסקוביץ: זה ממש לב קיום העמותות.

אורי מקלב: יש קושי לגייס כסף שלא מגיע לעמותות.

אורי מקלב: זה פוגע בפעילות הגיוס בגלל שאין את סעיף 46.

אורי מקלב: זה הדבר המהותי שגורם נזק.

אורי מקלב: מדברים על הכנסות או אי הכנסות למדינה אבל כאן מדובר על נזק לעמותות.

אורי מקלב: את זה צריך לתקן.

אוריאל לנדברג: הנזק הוא לא לארגונים, בסופו של דבר זה נזק לעשייה החברתית שלהם.

אוריאל לנדברג: אני אומר שגם באופן אישי  אנחנו יודעים וקיבלנו את השירות, מכירים גם את יהודה מונסונגו באופן אישי.

אוריאל לנדברג: אני חוזר על דבריי הקודמים שבאמת יש הערכה באופן אישי למסירותו.

אורי מקלב: חשוב שאתם אומרים את זה.

אורי מקלב: הוועדה לפניות הציבור מטבע הדברים יושבת בהרבה נושאים שנוגעים למתן שירות.

אורי מקלב: ברוב המקרים אנחנו מדברים על אופי מתן השירות ולא רק על מחסור בכוח אדם.

אורי מקלב: כשמציינים את זה על משרד הממשלתי, ויסלחו לי כל המשרדים הממשלתיים האחרים, אבל זה שנאמר שמקבלים יחס טוב ועם רצון טוב זה ראוי לציון באופן מיוחד.

אורי מקלב: אבל אסור שזה יפגע בשירות.

אוריאל לנדברג: אני רוצה לחזק את הדברים, ולא לחזור עליהם ולציין עוד משהו.

אוריאל לנדברג: היום יש דרישה גם מהרשויות, גם מהתורמים וגם דרישה אובייקטיבית אמיתית שאנחנו כארגונים נעבוד בשיתופי פעולה עם ארגונים נוספים ולא ניצור את השוק בכל דבר.

אוריאל לנדברג: לא נתחרה אלא נעשה מיזם ושארגון יבוא עם העשייה שלו ויחד עם ארגון אחר יביא את העשייה שלו.

אוריאל לנדברג: היכולת שלי לשתף פעולה שכולל גם העברת כספים כי אתה עושה מיזם משותף.

אוריאל לנדברג: אין דרך לעבוד בגלל אין לך סעיף 46 רק עם מי שיש לו סעיף 46.

אוריאל לנדברג: אתה ולא יכול לעבוד עם מי שאין לו סעיף 46.

אוריאל לנדברג: זאת אומרת שגם אם אני כן קיבלתי את אישור לסעיף 46 האפשרות שלי לתת את המענה הנכון דרך שיתופי פעולה עם גופים אחרים נמנעת כיוון שאני לא יכול להעביר כספים.

אוריאל לנדברג: אני אומר שבסופו של יום הפגיעה היא במוטבים שלנו.

אורי מקלב: אי אפשר לעשות העברות אלא רק עם גופים שיש להם סעיף 46?

אוריאל לנדברג: אם יש העברת כספים, ורציתי להדגיש את זה.

איריס שטרק: זה יוצר הגבלה חוקית מאוד קשה.

איריס שטרק: ובצדק כי אתה מעביר את הכספים.

איריס שטרק: צריך להבין שממספר העמותות שיש להן סעיף 46, אנחנו מדברים על מספר קטן יחסית.

איריס שטרק: לדעתי טוב שכך.

אורי מקלב: מבחינה כספית שזה בערך 6%, 7%.

איריס שטרק: חלק מהבעיה נובעת מזה שמגישים את הבקשה מחוסר ידידותיות שמנועת מגופים אחרים.

אורי מקלב: זאת אומרת שחלק שצריכים לקבל את זה עוברים מסלול.

אורי מקלב: אני מבין מה שאתה אומר שזה מכניס אותך להליך פעילות שאתה חייב לעמוד מול אחרים.

אורי מקלב: ברגע שאתה לא נותן לו את האישור אתה לא רק פוגע בתרומות אלא גם בפעילות השוטפת.

אורי מקלב: אתה מגביל אותו ובעצם קושר את ידיו.

אוריאל לנדברג: הערה נוספת, שחשוב שגם תאמר.

אוריאל לנדברג: גוף שפונה לקבל אישור לפי סעיף 46 נכנס בעצם למגבלות מסוימות, מחייבים אותו.

אוריאל לנדברג: כאן בוודאי אנשי המקצוע, עורכי הדין וגם רואי החשבון שמתמחים בעמותות יודעים על מה מדובר.

אוריאל לנדברג: מדובר למשל בדוגמה בהשקעות, אם יש לך כסף פסיבי שקיבלת אותו לבניין, אם אתה נמצא בסעיף 46 אתה מאוד מוגבל ואתה צריך לעבוד בתנאים מסוימים.

אוריאל לנדברג: אני לא נכנס למהות העניין.

אוריאל לנדברג: אני רוצה לציין שהגופים שמכינים את עצמם, הם לוקחים את הכסף המיועד להשקעה ומכניסים  90% לאגרות חוב של המדינה  ועושים כל מיני פעולות שמכניסות אותן לתהליך מפסיד כסף בזמן ההמתנה של התהליך.

אוריאל לנדברג: מאחר וכדי לקבל אישור לסעיף 46 הם צריכים להוכיח שהם משתמשים בכסף א', ב' ג'.

אוריאל לנדברג: הם לא היו מקבלים את סעיף 46 הם היו עושים דברים אחרים.

אוריאל לנדברג: אני לא נכנס לתוכן ולמהות ההגבלות, הם נקבעו וכנראה הן צודקות.

איריס שטרק: חלק לא רציונאליות והן ארכאיות, צריך להתאים אותן.

אוריאל לנדברג: זה לא הדיון היום.

אוריאל לנדברג: אני בא ואומר שבעצם זה כך, יש לי מקרים באמתחתי סביב הנושאים האלה שגופים פועלים.

אוריאל לנדברג: זו המציאות הקיימת והם נפגעו ונמנע מהן לעשות פעולות שרצו לעשות מאחר והם ביקשו את אישור לסעיף 46 והם לא קיבלו.

יוסי יהודה: ראשית בנוגע לתמונה שהוצגה כאן, אני מצהיר בפורום הזה שאנחנו נעשה את המיטב לשפר את המצב.

יוסי יהודה: אני אומר כיצד.

יוסי יהודה: להגיד ששם גובים מסים ואנחנו מתגברים בכוח אדם והיכן שזה שירות לקהל לא מתגברים בכוח אדם.

אורי מקלב: עם זה אתה לא מסכים?

יוסי יהודה: זה לא עניין של הסכמה.

יוסי יהודה: זאת תחושה אובייקטיבית כשאתה בא ונצרך לכל אותם ה- 5,000 עובדים ברשות המיסים שזה כולל מכס ומס ערך מוסף וכולל את השירות לעיבוד ממכון , כמובן שלכל אחד יש את המשימות שלו.

יוסי יהודה: צריך לראות, אני לא מקטר ואמרתי שאני אציג איך משפרים את זה.

יוסי יהודה: יש חוק גיל פרישה מחובה בגיל 67, כל עובד שנקלט לעבודה יודעים באיזה חודש הוא מסיים.

יוסי יהודה: כמעט בכל שנה כולל בתחילת שנת 2011 יש קיצוץ ב- 2% של כוח אדם וזה חל על הכל.

יוסי יהודה: רשות המיסים באגפי המיסים הקימה חטיבה ברשות סגנית המנהל לשירות לקוחות, בזה ניגע אחר כך בדיון בנושא.

יוסי יהודה: בתפיסת העולם שלי ובתפיסת העולם של רשות המיסים כמו שאני מוביל אותה – כמובן שיש את מנהל הרשות והוא הקובע את סדר העדיפויות, אבל כמי שמופקד על תקציב כוח אדם, השירות ושיפור השירות לקהל זה דבר לא פחות חשוב מגביית מיסים.

יוסי יהודה: זו תפיסת העולם שלי ואני מצהיר עליה כאן.

יוסי יהודה: יחד עם זאת, צריך לראות שאם אני קולט היום מבחוץ ויש לי אישור תקציבי לעוד שישה או עשרה עובדים, ליהודה מונסונגו אין מה לעשות איתם.

יוסי יהודה: ולמה הכוונה, כוח אדם שאמור לטפל בתחום הזה צריך להיות כוח אדם מקצועי ובעיקרו בוגרי קורס להכשרה מפקחי מס הכנסה.

יוסי יהודה: אני לא בא לספר מה היה בעבר אלא מה אנחנו עושים.

יוסי יהודה: בשנת 2009 עזבו את המחלקה הזאת שני מפקחים, עובד אחד יצא למגזר הפרטי – רצונו של אדם כבודו, וגברת שנייה הוועדה הרפואית פסלה.

יוסי יהודה: אלו שני מפקחים.

יוסי יהודה: מצב כוח  האדם היום - - -

אורי מקלב: היום יש שניים?

יוסי יהודה: היום לצד יהודה מונסונגו יש שלושה מפקחים ועוד עובדת סמי-מקצועית שהיא גם עובדת לשכה וגם מטפלת בדברים הטכניים.

יוסי יהודה: כאשר בסוף חודש זה עוזב עובד טוב.

יוסי יהודה: זו תמונת המצב להיום, כלומר היום בחודש דצמבר לצד יהודה מונסונגו יש יחד עם יהודה חמישה איש כאשר אחד מסיים בסוף ינואר.

אורי מקלב: הם נמצאים במקום, והם אומרים שלא מכירים אותם.

אורי מקלב: הם אומרים שיש שני אנשים.

יוסי יהודה: הם שם.

יוסי יהודה: את יהודה מונסונגו נתגבר בשני עובדים ביום ראשון הקרוב.

יוסי יהודה: אני לא רוצה לפגוע בכבודם של אנשים מטעמי צנעת הפרט.

יוסי יהודה: לפעמים את קולטת אחד והוא נותן לך תפוקה של שניים.

יוסי יהודה: את השניים החדשים נתתי וזה לא דבר שנתון באמת לבחירה אישית של יהודה מונסונגו לבחור את הטובים.

אורי מקלב: את המתאימים, אם הוא לא טוב לא לוקחים.

יוסי יהודה: אני אומר שמול המצב הקיים, אחרי אלה שעזבו בשנת 2010 וסוף 2009, זה מאחורינו.

יוסי יהודה: אני מסתכל היום ואני מדבר על יום ראשון.

אורי מקלב: למה מאחורינו?

אורי מקלב: בתחילת שנת 2010 יש בעיות.

אורי מקלב: הבעיות מתחילות בשנת 2010 ושנת 2010 זה לא מצב טוב, היא נקודת ההתחלה שנמצאת כבר בחסר.

אורי מקלב: בשנת 2010 היו עיכובים וזאת אומרת שלא היה מספיק כוח אדם.

אורי מקלב: אנחנו לא צריכים לצאת מנקודת הנחה ששנת 2010 זה המצב האופטימלי ולומר שמה שירד בשנת 2010 צריך להשלים.

יוסי יהודה: ניסיתי להצביע על נקודה ולא חידדתי אותה מספיק, כלומר אני צריך לנייד עובדים בעלי הכשרה למפקחות ולעניין אותם להגיע למחלקת מוסדות ללא כוונת רווח.

יוסי יהודה: אין ספק שכל עובד, גם אם אני לוקח מפקח מחוליית חברות או מחוליה אחרת צריך לאתגר אותו לבוא למחלקה הזאת.

יוסי יהודה: הוא גם צריך לראות אופק קידום, לכן בד בבד עם נציבות שירות המדינה ושמוזמן להגיע לכאן, עדכנתי אותו מה גרם לכך.

יוסי יהודה: המבנה הארגוני של מחלקה מושפע מהדרגה, מהשכר מהתפקידים וכדומה.

יוסי יהודה: בהתנהלות מול נציבות שירות המדינה, אתמול ישבתי בלילה עם סגן מנהל הכללי אהרון אליהו שיהודה מונסונגו כפוף אליו, לא רק לגבי המחלקה הזאת אבל בעיקר לגבי המחלקה הזאת.

יוסי יהודה: המחלקה הזאת מבחינת המבנה הארגוני עוברת שינוי.

יוסי יהודה: כלומר אם היום במבנה של המחלקה יש את מנהל המחלקה שהוא ברמה של מנהל תחום בכיר ועד שלושה או ארבעה מפקחים.

יוסי יהודה: לגבי המבנה החדש אנחנו הולכים להתדיין עם נציבות שירות המדינה ולדבר על שלושה מפקחים ארציים- שלושה ממונים שזה מקביל לרכז חוליה, כלומר מפקח טוב.

אורי מקלב: זאת אומרת, הרכז זו דרגה מעל מפקח.

יוסי יהודה: יפה, ואנחנו ניצור אצלו שלוש רמות.

אורי מקלב: ננסה להתרכז בנושא המוסדות ללא כוונת רווח.

אורי מקלב: מי שעובד שם מקבל שכר עידוד?

אורי מקלב: יש לכם פרמטרים שנבדקים.

אורי מקלב: אני מבין שמפקח מס לא ירצה לבוא היום למחלקה שלכם אם הוא יודע שיש שם כזה עומס.

אורי מקלב: למה שיגיע אדם שיש לו סדר עבודה רגיל וירצה להגיע למקום עם עומס?

אורי מקלב: להגיע למקום שלא עומדים בלחץ והוא צריך למלא תפקיד של כמה.

אורי מקלב: אני מניח שהקושי נובע גם מהדבר הזה שאנשים רוצים להגיע למקום מתקדם ושהעבודה היא סטנדרטית, יש לו הספקים רגילים.

אורי מקלב: אני אומר את זה מתוך דברייך שאמרת שאתה מתקשה למצוא אנשים.

יוסי יהודה: אני אומר שכדי לעודד אנשים איכותיים  - - -

אורי מקלב: הוא אומר שהוא לא יכול לקחת כל אחד הוא צריך מישהו עם הכשרה, אחד שעבד ברשות המיסים ומכיר.

אורי מקלב: אני מניח שאפשר לגייס גם אנשים מבחוץ ולאו דווקא חיצוניים.

יוסי יהודה: עלה וציינו פה קסמיו של יהודה מונסונגו, את הקסמים האלה אני מנצל בראיון שעושים עם העובדים מתוך רשות המיסים.

אורי מקלב: הוא איש טוב והוא לא קוסם.

אורי מקלב: הוא לא יכול לעשות יש מאין, בקסמים הוא לא מצליח עם המחסור.

יוסי יהודה: אם אתה רוצה אני אברור את דבריי.

יוסי יהודה: הקסם האישי הוא איכות, כאשר עובד מגיע למנהל שהוא נינוח, מקשיב לצרכים וכדומה אין ספק שזה חלק מהכלים.

יוסי יהודה: תוסיף לזה שיש כאן אפשרויות קידום שאני מציג וזה נדבך נוסף.

יוסי יהודה: לצד שלושת הרכזים אנחנו מדברים על סדר גודל של שלושה מפקחים, כאן זה לא טאבו וככל שצריך - - -

אורי מקלב: מפקחים זה מעל רכזים?

יוסי יהודה: מתחת.

אורי מקלב: זאת אומרת שלושה מפקחים ושלושה רכזים בדרגה הזאת?

יוסי יהודה: כן.

יוסי יהודה: זה במבנה הארגוני.

יוסי יהודה: ניתחתי עם יהודה מונסונגו את המצב אתמול וגם היום בבוקר, לדעתי בדברים היותר טכניים כדי לשחרר לחץ ולהאיץ את הדברים צריך בין עובד אחד או שניים במחלקה הזאת שהם בתפקידים סמי-מקצועיים, הם לא חייבים להיות עם הכשרה של מפקח אבל כאלה שמכשירים ולומדים את המטריה.

אורי מקלב: לבדוק תיקים ולראות מה חסר?

יוסי יהודה: בדיוק, ועל זה חבל לבזבז זמן של בעל מקצוע שהוא מפקח.

יוסי יהודה: כך אנחנו רואים את זה וזו התכנית.

יוסי יהודה: נראה עם יהודה מונסונגו במה הוא יכול להתחייב.

אורי מקלב: ומה עם הטלפונים?

אורי מקלב: למעשה גם למענה טלפוני צריך כוח אדם.

אורי מקלב: אני מניח שלנושא הטלפונים צריך ידע.

יוסי יהודה: נושא המענה הטלפוני הוא נושא שנתייחס אליו.

אורי מקלב: נושא הדיון הבא הוא נושא שאנחנו מצפים.

אורי מקלב: מענה הטלפוני הוא לא בזמן קבלת קהל שזה דבר הכי מתסכל והכי פוגע בשירות הטלפוני שאותו פקיד גם מקבל קהל וגם עונה לטלפונים.

אורי מקלב: הוא למעשה לא עונה לטלפונים וגורם להמתנה ארוכה.

אורי מקלב: מענה הטלפוני נפגע במיוחד כשאנחנו אומרים שמודדים אותו.

אורי מקלב: מענה הטלפוני הוא גם לתמיכה לשירות האינטרנט, תמיכה מקוונת.

אורי מקלב: לפעמים זה מענה למשהו שאינו מגיע לכאן.

אורי מקלב: אנשים שרוצים לקבל תשובה טלפונית בעצם פוגעים במתן השירות הפרונטלי.

אורי מקלב: אנחנו נדבר על זה והבעיה היא במקומות אחרים כמו המוסד לביטוח לאומי ויש בעיה כי מפריטים אותו ומעבירים לחברות חיצוניות ומי שעונה הם מוקדנים שאינם יודעים לתת מענה מקצועי, לא זה הנושא.

אורי מקלב: אני מבין ממך יוסי יהודה, שזה יכנס בתחילת שנת 2011.

שלומית אבינח: זה עניין של משא ומתן.

יוסי יהודה: אני אחזור על הדברים שאמרתי.

יוסי יהודה: זה לא עניין של משא ומתן אבל בלי לבטל את דברייך אני מדבר על מבנה ארגוני.

יוסי יהודה: לצד זה שמיום ראשון יש לו שני מפקחים.

יוסי יהודה: ובהגינות מלאה בסוף ינואר מפקח טוב, צבי מעודה, רצונו כבודו, מבקש לסיים, הוא יגיע כמתנדב או שהוא יסייע לנו דרך העסקה אחרת ויכול לתגבר, זה לא קשור לכאן.

אורי מקלב: מי מגיע במקום צבי מעודה שעוזב?

אורי מקלב: כלומר יגיע עוד שניים.

יוסי יהודה: הוא נותן לנו את כל חודש ינואר כך שלמעשה לצד צבי מעודה יש שניים נוספים.

יוסי יהודה: אני יכול להגיד כאן רק את האמת.

יוסי יהודה: אני מדבר על יום ראשון.

יוסי יהודה: אנחנו נפעל, במהלך חודש ינואר, לתגבר בעוד בעל מקצוע.

יוסי יהודה: לצד זה אמרתי שיצרתי מבנה ארגוני בהתדיינות עם נציבות שירות המדינה כיעד לשנת 2011 להגיע לנושא הזה.

אורי מקלב: אתה מדבר כבעל ניסיון, אתה מדבר על שנת 2011, זאת אומרת שגם במחצית הראשונה של השנה?

יוסי יהודה: ברבעון הראשון של שנת 2011.

יוסי יהודה: אם נוזמן לכאן בתום הרבעון הראשון של 2011 נציג תמונת מצב טובה יותר.

יהודה מונסונגו: אני מאוד אופטימי.

יהודה מונסונגו: העובדים שמגיעים כעת, הם עובדים שאני בחרתי באופן אישי.

שלומית אבניח: כמה עובדים יהיו?

שלומית אבניח: כמה בסך הכלל?

אורי מקלב: שניים והוא לוקח בחשבון שאחד יעזוב בסוף ינואר, אני חושב שבסך הכל לא מגיעים ל- - -  -

יוסי יהודה: בסך הכל אני חושב שהמחלקה מתוגברת היום וב-1 בפברואר המחלקה תתוגבר רק במפקח אחד.

אורי מקלב: אבל בתום הרבעון הראשון של 2011 מדברים על שלושה.

אורי מקלב: בתום 2011, אם נציבות המדינה תסכים למבנה הארגוני החדש, מדובר על שלושה.

שלומית אבינח: אני לא הבנתי כמה יהיו.

יהודה מונסונגו: נכון לעכשיו, יש לי ארבעה מפקחים.

שלומית אבינח: איתך חמישה.

יהודה מונסוגנו: יחד איתי חמישה.

יהודה מונסוגנו: אני מוציא את הפורש כרגע החוצה ואני מקבל שניים חדשים ויש לי עוד שניים שממשיכים איתי.

יהודה מונסוגנו: השניים שמגיעים הם עובדים שאני בחרתי בהם וזה מאוד משמח אותי כי אלה חבר'ה שמגיעים אלי מרצונם וקיבלתי עליהם חוות דעת מאוד טובות.

יוסי יהודה: סליחה יהודה, זה חשוב מאוד כי אחד שמזדהה עם העבודה אין ספק שדרך הטיפול תהייה טובה יותר.

יוסי יהודה: אחד שבא מתוך רצון טוב.

יהודה מונסונגו: בעצם פרויקט החידושים של סוף שנה מסתיים בקרוב.

יהודה מונסונגו: המאסה הקריטית של העמותות שהגישו בזמן טופלה אני מניח שבתקופה הקרובה ניתן יותר אנרגיה לבקשות חדשות וננסה לצמצם את הפער.

יהודה מונסונגו: כך אני מקווה.

אורי מקלב: נשאר לי משהו לא ברור.

אורי מקלב: מול הצוות שהיה בתחילת שנת 2010  האם זה מכסה אותך?

יהודה מונסונגו: בתחילת שנת 2010, היו לי ארבעה עובדים.

אורי מקלב: מול החסר, המבנה הארגוני החדש אמור להגדיל לך את מצבת כוח האדם, זאת הבשורה שלנו.

אורי מקלב: דהיינו, שאם המשא ומתן עם נציבות שירות המדינה יבוא להסכמה, והם יבינו את הצורך, אני מניח שלא תהייה בעיה בעניין של מחלקה כל כך עמוסה.

אורי מקלב: מדובר על תקנים ועל מבנה ארגוני פנימי, ואתה לא מדבר על תוספת תקנים, אתה מדבר רק על דרגה נוספת.

יוסי יהודה: על כוח אדם קיים, בתוך השירות.

אורי מקלב: אלו העברות עם העלאה בדרגה.

אורי מקלב: לכן הוא צריך לבוא לנציבות שירות המדינה, בגלל השינוי שעושים בדרגה ובשכר.

אורי מקלב: הם לא נכנסים להעברות פנימיות, אבל כאן יש משהו שונה ולכן המשא המתן הוא מול נציבות שירות המדינה.

אורי מקלב: האם לדעתך, זה יגדיל את כוח האדם באופן כללי?

יהודה מונסונגו: כפי שסגן המנהל הכללי מציג זה בוודאי.

יהודה מונסונגו: כי אנחנו מקבלים כאן שישה אנשים מקצועיים חוץ ממני, שלושה מפקחים ושלושה רכזים ועוד איש טכני שזה  בסך הכל שבעה.

אורי מקלב: ומה עם המענה הטלפוני?

אורי מקלב: אני מתכוון על מענה טלפוני בנושאי סעיף 46.

אורי מקלב: הנושא השני שלנו הוא המענה הטלפוני באופן כללי ברשות המיסים וזה רק לא בנושא העמותות.

אורי מקלב: נושא כללי של השירות הטלפוני בכלל רשות המיסים כמו מס הכנסה ומס ערך מוסף, תיאום מס ולכל הדברים האחרים.

אורי מקלב: זה בכלל לא קשור ליהודה מונסונגו.

אורי מקלב: אבל יש לך גם מענה טלפוני למחלקה בנוגע לסעיף 46?

יהודה מונסונגו: אנחנו נותנים מענה טלפונים משעה 09:00 עד השעה 13:00 ומשעה 14:00 עד 15:00.

יהודה מונסונגו: המזכירה היא שעונה בדרך כלל לטלפונים.

יהודה מונסונגו: בהנחה שאני אקבל איש שהוא סמי-טכני אז ברור שזה יאפשר לי לתת שירות מענה טלפוני יותר טוב.

יהודה מונסונגו: היום אנחנו כן מקפידים לענות לטלפונים, לפעמים ברור שלא כל כך כי יש  לנו שני קווים ואנחנו עושים דברים נוספים ולא תמיד עונים על כל השיחות.

יהודה מונסונגו: אדם שלא קיבל מענה ינסה להשיג אותי עוד רבע שעה או חצי שעה.

יהודה מונסונגו: אני מאוד מקפיד בנושא הטלפונים.

יהודה מונסונגו: ניתן להעביר אלינו גם פקסים.

אורי מקלב: אבל זה פוגע באיכות כי אם אתה נותן לאנשים מקצועיים לענות בזמן קבלת קהל זה פוגע באיכות השירות הפרונטלי.

אורי מקלב: השאלה היא אם לא צריך להגיע למסקנה שכוח האדם שיהיה כאן למענה הטלפוני לא ייתן לזה לקרוס אבל הוא לא יעלה את זה לרמה אחרת.

אורי מקלב: המענה הטלפוני הוא מאוד חשוב.

אורי מקלב: לדעתי במבנה הארגוני החדש צריך לחשוב גם על זה ולא רק בנושא הטיפול בתיקים.

יוסי יהודה: לא בדרך הזאת.

יוסי יהודה: אבל ברשותך, רק נגיעה בנושא המענה הטלפוני.

יוסי יהודה: לדעתי הפתרון לשעות רחבות יותר צריך דרך המחלקה של מיכל שרון שהיא מנהלת והיא יודעת איך מוקד הטלפוני שלא מתוך המחלקה.

יוסי יהודה: יש מערכת שיודעת לתת מענה וניתן לנתח ולפלח עם איזה סוגי פניות פונים אליך, אין ספק שזה יכול לשפר את השירות הטלפוני.

יוסי יהודה: כלומר, מענה הטלפוני לא צריך להיות בתוך המחלקה, אלא בתוך מוקד  וצריך לתת לזה פתרון מקצועי.

אורי מקלב: זה בהנחה, שהמוקד עובד בסדר וניתן להוסיף לו עוד מטלות.

אורי מקלב: היום יש לנו טענות שהמוקד לא מספיק, אז איך אתה רוצה להוסיף לו.

אורי מקלב: זה תלוי בהתרשמות שלנו מהישיבה השנייה שהמוקד הטלפוני יכול לתת.

אורי מקלב: כעת אנחנו יודעים שיש בעיה עם המוקד הטלפוני.

אורי מקלב: אתה צודק שאם עושים מוקד טלפוני יתכן שחלק מהדברים יוכלו לנתב ולפתור בעיות כמו שליחת טפסים, אבל אני לא בטוח שזה רלוונטי לסעיף 46 שפה צריכים אנשים שיודעים את הדברים.

אורי מקלב: זה לא מענה כללי וזה נקודתי ומדובר באנשים מקצועיים ומובחרים שיודעים לתת מענה מקצועי.

אורי מקלב: יש עמותות לא קטנות, ואני לא מאמין שהמוקד הכללי יכול לתת מענה.

אורי מקלב: המוקד הכללי הוא לא מקצועי והוא ניתן על ידי אנשים סמי-מקצועיים.

אורי מקלב: שירות שניתן לאנשים לא מקצועיים שצריכים לתשובות לאו דווקא מקצועיות.

אורי מקלב: האם רוצים לברר אם הגיעה המכתב או לא, האם נשלח מכתב הביתה, מתי זה יהיה מוכן.

אורי מקלב: אבל אם אתם בונים מבנה ארגוני אתם צריכים לערוך בדיקה ארגונית אצלכם.

אורי מקלב: כל שיפור יבורך ואני לא מתערב איך לעשות את זה.

איריס שטרק: אני מודה שאני לא הצלחתי להבין מתי יהיו שישה אנשים.

איריס שטרק: לא שמעתי תאריך שיש מחויבות לכך.

איריס שטרק: אני לא יודעת מהו התקן והייתי שמחה לדעת מהו התקן הקיים היום והאם כוח האדם של שישה איש פלוס יהודה מונסונגו סוגר את התקן ובאמת מחזיר את התקן המיועד מראש.

איריס שטרק: תקן שאין בעיה לאייש אותו  עם אנשים מבפנים או  על ידי אנשים מבחוץ.

איריס שטרק: אני מודה שבנושא הזה ההליך בעייתי.

איריס שטרק: אני חייבת לומר שמה שצריך להיאמר כאן מעבר למחויבות לכוח אדם שהמחויבות היא למתן מענה ולוח זמנים.

איריס שטרק: שהמערכת תדע שזו המחויבות שלה מתי היא עונה, לא טכנית אלא עונה מהותית לפניה וולדעת שזה כוח האדם המתאים.

איריס שטרק: יש לי כאן בעצם שלושה דברים שאני לא קיבלתי עליהם מענה.

ירון קידר: בתמצית.

ירון קידר: כמי שמכיר, אני חושב שחלק יכולים להעיד, קבלת אישור ניהול תקין עד לפני כמה שנים הייתה בעיה מספר אחת והיום זו כמעט לא בעיה.

ירון קידר: כמי שבכל זאת חתום על חלק מהתהליך הזה אני חושב שחסרים כאן שני חלקים.

ירון קידר: אמרתי שהראשון זה כל התשתית המקוונת והטכנית שבלעדיה ממשיך המרכיב האנושי כל הזמן  להיות מאוד כבד.

ירון קידר: החלק השני שנאמר כאן ברמיזה, זה  שמעבר לתקן המקצועי שהוא כבד ומסובך להשגה, זה התקן המינהלי.

ירון קידר: בפירמידה שהפכנו, ברשות התאגידים יש שימוש הרבה יותר רחב בפונקציה מינהלית, לא תוספת של עוד אדם אחד.

ירון קידר: אם אתה היית אומר שאתה יכול להוסיף עוד שניים, כלומר עוד שניים שאני מגיע מול נציבות שירות המדינה, תוסיף שלושה למטה ותוסיף גם כאלה שנותנים מענה טלפוני, גם עונים וגם עושים.

ירון קידר: אז הפירמידה שלך הנכונה.

ירון קידר: אבל אם הכל שוב נופל על האנשים המקצועיים ויש לך תוספת של אדם טכני אחד לא בטוח שזה יוריד את הלחץ מהאנשים המקצועיים.

ירון קידר: אני אזכיר כאן שוב את הנתונים מההתחלה, 2,000 בקשות חדשות שהן בקשות מאוד קשות.

ירון קידר: אתה חייב לדעתי כיעד, כיעד אסטרטגי ולא בהכרח ברבעון ראשון 2011, כיעד אסטרטגי שאתה מחזק את כל המבנה של המחלקה.

יוסי מוסקוביץ: אני רוצה לחזור ושיהיה ברור.

יוסי מוסקוביץ: הציבור מחכה לקבל מסר עם מחויבות  ולדעת תוך כמה זמן הוא יוכל לקבל מענה ולקבל אישור לפי סעיף 46.

אוריאל לנדברג: אני חושב שהנושא הזה הוא לאו דווקא דרך האגף הזה.

אוריאל לנדברג: אולי זה החיבור של מידע זמין בשלטון.

אוריאל לנדברג: אנחנו כעמותה שמגישה את הכל והכל נמצא מקוון ברשות התאגידים בצורה מסודרת חושבים שיש למצוא דרך שהדברים יגיעו גם לרשות המיסים.

אוריאל לנדברג: אני חושב שהדברים האלה הם הרבה פחות מסובכים לאנשים שצריכים לעשות את זה בעצם.

אורי מקלב: תודה רבה.

אורי מקלב: אנחנו מקבלים בברכה את חבר הכנסת אברהם מיכאלי שבתוך כל הלחץ הפוליטי וביום של דיונים על התקציב וכיושב ראש סייעת ש"ס מצא זמן להגיע.

אורי מקלב: הוא גם עורך דין במקצועו וקרוב לנושאים האלה.

אורי מקלב: אנחנו בשלב הסיכום.

אורי מקלב: אנחנו מאוד מעריכים את העבודה שנעשית כמעט יש מאין, במסירות לא נותנים למחלקה הזאת לקרוס.

אורי מקלב: יחד עם זאת אנחנו יודעים את המצב ומעריכים את המאמץ שנעשה ואנחנו כולנו יודעים את הערך המוסף, הערך הערכי של מתן האישורים לפי סעיף 46.

אורי מקלב: דיברנו על כך כמה זה מהותי וקריטי ואקוטי לעמותות שמצפות לו.

אורי מקלב: העיכובים זה דבר שלא ניתן להסכים איתו, לא הסחבת הקשה גם בחידוש האישור וגם במתן אישורים חדשים.

אורי מקלב: זה צריך שיפור.

אורי מקלב: רשמנו ואנחנו מקבלים בברכה את המאמץ שנעשה, כמו שאני מבין, בזמן האחרון כדי להחזיר את התקן הקיים ולהגדילו כדי שיגדיל את מספר האנשים המקצועיים בתוך המחלקה.

אורי מקלב: הוועדה חושבת שהמחלקה צריכה לעבור רה-ארגון מחדש כדי להתאים את המחלקה למה שנעשה היום גם בתאגידים ומה שנעשה בכלל בתוך כל המשרדים.

אורי מקלב: שהמחשוב והמענה הטלפוני ולוחות זמנים יתאימו.

אורי מקלב: כמו שאמרו כאן כולם, המחלקה הזאת צריכה שדרוג לא רק במצבת כוח האדם שלה אלא בהתארגנות מחדש וגם בכל ההתנהלויות.

אורי מקלב: צריך להתאים אותה למה שראוי למחלקה כזאת שהיא החלק חשוב בין אם מדובר בהכנסות המדינה או לא בהכנסות המדינה.

אורי מקלב: הפעילות שהיא עושה חשובה ויש חשיבות לקבל את האישור.

אורי מקלב: כמו שנאה דורש אנחנו דורשים מהם להיות נאה מקיימים ולפעול בהתאם.

אורי מקלב: מטבע הדברים, ובגלל שמדובר בדברים שעכשיו בבדיקה ושנמצאים בתהליך, אנחנו נקיים ישיבה לא בעוד הרבה זמן, ברבעון הראשון של 2011, כדי לעזור לכם וגם כדי להיות מדווחים על יישום וביצוע של הדברים שנאמרו כן.

אורי מקלב: כמו כן גם לשמוע מה נעשה בתהליך התארגנות מחדש של כל המחלקה.

אורי מקלב: בעיניי צריך לקחת יועץ ארגוני, אולי מתוך המשרד שלך, כדי לאבחן את כל מה שהמחלקה עושה ומה המטלות שלה ואיך מייעלים אותה.

אורי מקלב: אני יודע איך עושים ארגון מחדש, יושבים עם המנהלים ומעלים את הבעיות.

אורי מקלב: יושבים גם עם אנשים שמקבלים את השירות ושומעים איך הם רואים את המצב מצידו השני של השולחן.

אורי מקלב: יחד מגיעים לתובנות ומסקנות כדי שנוכל בעוד תקופה לבוא לשבח וברך על המוגמר על השינויים הדרמטיים שנעשו במחלקה.

אורי מקלב: אני מודה לך ומברך אתכם.

אברהם מיכאלי: מה בינתיים לגבי עמותות שיש להן אישור והחידוש עדיין לא הגיע.

אברהם מיכאלי: אם ב- 31 לחודש פג התוקף של האישור, אפשר לתת להם משהו זמני?

אורי מקלב: הוא אמר שהוא ייתן.

אורי מקלב: לא נשאיר עמותה ללא אישור,  חוץ מכאלה שחוששים שהן בעייתיות ולא יקבלו בעתיד, יהודה מונסונגו אומר שהוא לא יכול לקחת אחריות.

אורי מקלב: הוא אומר שאין מעוכבים מחוסר זמן אלא מעוכבים בגלל שהם עדיין לא ראויים מקצועית לקבל או שחסרים מסמכים או שזה בדיקה שנייה.

אורי מקלב: אני  יוצא מנקודת הנחה שחלקם יחזרו לקבל.

אורי מקלב: אתה לא יודע מה העיכוב הזה גורר.

אורי מקלב: אלו לא רק מספרים מדובר כאן במוסדות ללא כוונת רווח שפועלים ועושים.

אורי מקלב: אם זה היה מפעל מכל כל סדר גודל אם היה חשש לסגירתו ואז כל הוועדות היו מתרוממות.

אורי מקלב: המוסדות האלה עושים, מחוללים ומעסיקים עובדים וכל עמותה היא בפני עצמה והיא עולם ומלאו.

אורי מקלב: כך צריך להסתכל ולא רק על המספרים.

אורי מקלב: תודה רבה, המשתתפים הם אנשים מקצועיים והוסיפו והעשירו לנו את הדיון, הישיבה נעולה.