ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 407, 2011-01-10 09:00

כרמל שאמה-הכהן: בוקר טוב.

כרמל שאמה-הכהן: ראשית, אני מתנצל על האיחור.

כרמל שאמה-הכהן: כל הדברים הכי לא צפויים קרו היום בדרך מתל-אביב לירושלים.

לאה ורון: המפקח היוצא אמור להגיע ברבע לעשר.

כרמל שאמה-הכהן: אני מתכבד לפתוח את הישיבה הראשונה של ועדת הכלכלה היום.

כרמל שאמה-הכהן: אני גם מתנצל שאני אצטרך לצאת תוך שתי דקות.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת עמיר פרץ יחליף אותו לכמה דקות.

עמיר פרץ: אני נמצא כאן עד השעה עשר.

עמיר פרץ: בדקה לעשר אני חייב לצאת.

כרמל שאמה-הכהן: אין בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: אני צריך שתחליף אותי לשתי דקות.

עמיר פרץ: אין בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נתחיל את הישיבה בהצגה של הדיווח החצי-שנתי על עמלות בעד שירותים בנקאיים של המפקח החדש.

כרמל שאמה-הכהן: אדוני, בהזדמנות זו כבר נברך אותך.

כרמל שאמה-הכהן: היתה לנו פגישה אחת.

כרמל שאמה-הכהן: אני בטוח שהפעילות שלנו ושלך מול הוועדה תהיה פורייה , ושיהיה זה שיתוף פעולה חיובי.

כרמל שאמה-הכהן: נושא עמלות הבנקים נדון בוועדת הכלכלה מזה שנים.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו רואים התקדמות איטית בעלויות במשקי הבית, כך שנותרו עדיין דברים לטיפול.

כרמל שאמה-הכהן: אני מסתכל על המשמעויות הכלכליות – וזה מתקשר  לנושא שהוא קרוב לליבי – כל הדברים האלה מתגמדים לעומת תמלוגי הגז.

כרמל שאמה-הכהן: שקל למשפחה לחודש כפול משקי הבית בישראל, זה בדיוק הריבית החודשית על הפשרה שמישהו רוצה או חושב לעשות.

כרמל שאמה-הכהן: צריך להסתכל על זה בפרופורציות האלה.

כרמל שאמה-הכהן: אדוני, מכאן הבמה שלך, ואנחנו נמשיך.

דוד זקן: בוקר טוב ושלום לכולם.

דוד זקן: אני שמח להיות פה בוועדת הכלכלה.

דוד זקן: אני מודה ליושב-ראש הוועדה חבר הכנסת כרמל שאמה על ההזמנה להציג את הדיווח החצי-שנתי על התפתחות במחירי השירותים הבנקאיים.

דוד זקן: הפיקוח על הבנקים ובנק ישראל עבדו בשיתוף פעולה מלא עם ועדת הכלכלה בשנים האחרונות.

דוד זקן: שיתוף הפעולה בא לידי ביטוי בכך שחברי הוועדה היו קשובים לעמדות שהציג הפיקוח על הבנקים.

דוד זקן: אנחנו הקשבנו בקשב רב, ועשינו דברים שהועלו פה על השולחן הזה בוועדה.

דוד זקן: אני בטוח שנמשיך לעבוד בשיתוף פעולה מלא בעתיד עם הוועדה כפי שהיה בעבר.

דוד זקן: אני חושב שנושא הדיון היום, נושא הרפורמה בעמלות, הוא אחד התולדות או אחת היוזמות שבאה מוועדת הכלכלה אותה קידם המפקח הקודם רוני חזקיהו.

דוד זקן: לפני שאבקש מסוניה בוגוסלבסקי מנהלת היחידה לפניות הציבור ואחראית על העמלות להציג ביתר פירוט את ההתפתחות במחירי העמלות בחצי השנה האחרונה, ואת הניתוח שלנו אודותיהם, ברשותכם חברי הכנסת, מספר מילים על המסגרת הכללית בראייה של הפיקוח על הבנקים.

דוד זקן: המטרה של הפיקוח על הבנקים היא להגן על הצרכנים באמצעות שמירה על היציבות של התאגידים הבנקאיים ושל המערכת בכללותה.

דוד זקן: בנוסף, אחראי הפיקוח על הבנקים על קיום יחסים הוגנים בין הבנק לבין לקוחותיו, ועל קידום יעילות ותחרות במערכת הבנקאית.

דוד זקן: שתי המטרות האלה, גם היציבות וגם ההוגנות, שלובות זו בזו, מחזקות אחת את השנייה.

דוד זקן: הן לא נפרדות.

דוד זקן: שתיהן נועדו להגן על הצרכנים, על האזרחים, בין אם הם לקוחות הבנקים: מפקידים, או משלם המסים.

דוד זקן: ההגנה על היציבות בפני כשל בבנק, מגנה על הכספים של הלקוחות.

עמיר פרץ: מהו החלק היחסי של פעילות של הלקוח הפרטי בכל בנק ובנק?

עמיר פרץ: מעניין אותי לדעת האם יש לכם ניתוח של השאלה האם בעקבות שינוי העמלות יש ירידה ברווחי הבנקים.

דוד זקן: אני אומר את זה, אתייחס לזה בהמשך.

דוד זקן: אנחנו גם נראה את כל המספרים במצגת.

דוד זקן: ברווחים קשה לראות את זה כי זה פונקציה של כמות ומחיר.

דוד זקן: אנחנו נתייחס למחיר.

דוד זקן: אם צרכת יותר, מן הסתם גם שילמת יותר.

דוד זקן: אנחנו גם נגיע למספרים, ברשותך.

דוד זקן: בהקשר של תפקידי הפיקוח על הבנקים, אני רוצה לציין שאנחנו תחת השלכות של משבר פיננסי גלובאלי.

דוד זקן: עוד לא הופקו כל הלקחים, לא בעולם ומן הסתם גם לא במדינת ישראל.

דוד זקן: אבל, דבר אחד חשוב אנחנו למדנו מהמשבר – החשיבות של היציבות של המערכת הפיננסית בכללותה, והבנקים בתוך המערכת הפיננסית.

דוד זקן: בשנים האחרונות הפיקוח על הבנקים נתן דגש על נושא הלימות ההון, על נושא הממשל התאגידי בהתאם לסטנדרטים בין-לאומיים.

דוד זקן: אנחנו נמשיך לאמץ test practice בסטנדרטים בין-לאומיים במערכת הבנקאית, ובכלל זה נקדם לאימוץ הנחיות ועדת באזל, מה שקרוי היום כבר הנחיות החדשות באזל 3. בלשון העם זה לקדם נהלים טובים יותר לניהול סיכוני אשראי, לניהול סיכונים פיננסיים, לניהול סיכונים תפעוליים, ודגש על מערכת לעמידת הלימות הנזילות במערכת הבנקאית.

דוד זקן: זו איזושהי תמונה רחבה יותר.

דוד זקן: אני רוצה לחזור לנושא העמלות ולרפורמה בעמלות.

דוד זקן: הרפורמה התחילה ביולי 2008.

דוד זקן: בשורה התחתונה, אנחנו סבורים שהרפורמה השיגה את המטרות שלה.

דוד זקן: בואו נראה מה היו מטרותיה.

דוד זקן: בראש ובראשונה, גברה השקיפות אודות מחיר השירותים הבנקאים.

דוד זקן: אני חושב שצמצמנו את התעריפון לשליש מגודלו שהיה לפני הרפורמה.

דוד זקן: אבל, זה לא רק שליש מלפני הרפורמה.

דוד זקן: יש מספר פעולות פשוטות שמשק בית צריך לדעת מה הוא עושה: פעולה מול פקיד, פעולה ישירה, כרטיס אשראי, מסגרת אשראי לעו"ש, דמי ניהול חשבון.

דוד זקן: אלו הן הפעולות הבסיסיות – 90% מכלל הפעולות של משקי הבית בחשבון עו"ש.

דוד זקן: להן נתנו דגש.

דוד זקן: הן היום שקופות, ואפשר לראות אותן.

עמיר פרץ: האם אתה מחלק את זה לשניים: עמלות ומה שנקרא עלות שירות?

עמיר פרץ: האם ריבית אפקטיבית היא במסגרת העמלות?

דוד זקן: עלות המסגרת היא במסגרת העמלות, הריבית לא.

דוד זקן: הקצאת מסגרת אשראי – כן.

עמיר פרץ: הטיפול במסגרת, לא העלות ה- - - על המסגרת.

דוד זקן: כן.

עמיר פרץ: אתה יכול למצוא הלוואה של 10,000 שקל של אנשים רגילים כשלקוח אחד יקבל פריים פלוס 3%, ולקוח אחד יקבל פריים פלוס 10% או 11%.

דוד זקן: בהתאם לסיכון של אותו לקוח, בדיוק כך.

עמיר פרץ: העניים ישלמו יותר.

עמיר פרץ: העני הוא לקוח מסוכן לכן הוא ישלם 12%.

עמיר פרץ: העשיר הוא לקוח פחות מסוכן.

דוד זקן: לא בטוח.

עמיר פרץ: האם אתה רוצה הוכחות?

עמיר פרץ: אני אתן לך.

עמיר פרץ: ההגדרה הזאת "בהתאם לסיכון של הלקוח", היא הגדרה חבל על הזמן.

דוד זקן: הרפורמה השיגה דבר נוסף.

דוד זקן: יש היום כלים ללקוחות להשוות את אותם מחירים של שירותים בנקאיים.

עמיר פרץ: האם אתה יודע מהו ההפרש של תשלום על האשראי או על ההלוואות כשאדם מוגדר סיכון יותר גבוה.

עמיר פרץ: מה זה "סיכון"?

עמיר פרץ: מי שמרוויח שכר מינימום בטח שהוא סיכון לבנק.

עמיר פרץ: אבל, זה לא סיכון מוצדק.

עמיר פרץ: רוב האנשים עומדים בהתחייבויות שלהם.

עמיר פרץ: זה לא תיק עברו של הלקוח, זה לא לקוח שהוא הוכיח שהוא לא עמד בהתחייבויותיו פעם אחר פעם, אלא רק בגלל העובדה שהוא משתכר פחות, הוא משלם ריבית יותר גבוהה.

דוד זקן: חבר הכנסת פרץ, אם ללקוח יש היסטוריה חיובית בהחזר אשראי, אם יש לו credit history  חיובי בהחזר אשראי, יחסים ארוכים עם הבנק, הבנק לא יראה בו לקוח מסוכן.

עמיר פרץ: עזוב.

עמיר פרץ: אדוני המפקח על הבנקים, עשה לי טובה.

עמיר פרץ: אל תדבר בשם הבנקים בנחישות כזאת.

עמיר פרץ: זה נראה לי גיבוי שאיננו במקומו.

עמיר פרץ: אם אתה רוצה, אני אתן לך עשרות דוגמאות.

דוד זקן: נציגי הבנקים פה, וניתן גם להם לענות על השאלה הזאת.

דוד זקן: בשורה התחתונה, הוזלו מחירי השירותים הבנקאיים מתחילת הרפורמה ב-13% ריאלית.

דוד זקן: עלות ניהול חשבון ממוצע הוזלה ב-13% ריאלים, במונחים ריאלים.

דוד זקן: גם העלות להחזקת כרטיס אשראי הוזלה ביותר מ-20% ריאלית.

דוד זקן: התעריפון לא השתנה, אבל אנחנו רואים ששיעורי ההנחות גדלים, גם שיעורי הנחות שניתנים לקבוצות אוכלוסייה מיוחדות: סטודנטים, חיילים, גמלאים.

דוד זקן: אבל, גם לכל משקי הבית.

דוד זקן: אנחנו ממשיכים לפעול להסרת החסמים במעבר מבנק לבנק.

דוד זקן: בדצמבר נכנסה לתוקף הוראה שמסדירה את המעבר של הוראות הקבע בכרטיס אשראי מבנק א' לבנק ב' בצורה ממוכנת, בצורה יעילה.

דוד זקן: לאחרונה השקנו גם מסע הסברה על מעבר מבנק לבנק כדי להגדיל את המודעות של הציבור על היכולת שלו להשוות מחירים, ולעבור מבנק לבנק.

דוד זקן: אנחנו גם רואים שונות גבוהה במחירים בין הבנקים.

דוד זקן: אפשר לראות את השונות הזאת במחירים בין חמשת הבנקים הגדולים שמשרתים למעלה מ-80% מהאוכלוסייה.

דוד זקן: אבל, השונות הזאת גדולה עוד יותר בבנקים הקטנים, בבנקים הסקטוריאליים.

דוד זקן: למשל, בנק יהב.

דוד זקן: עלות ממוצעת לניהול חשבון בבנק יהב עומדת על פחות מ-4 שקלים לחודש.

דוד זקן: בנק יהב היום לא משרת היום רק את עובדי המדינה, אלא הוא משרת את כל הציבור.

דוד זקן: אומנם בנק קטן, אבל יש אלטרנטיבות.

דוד זקן: אני קורא ללקוחות הבנקים לעשות את ההשוואות, להפעיל צרכנות נבונה.

דוד זקן: יש את הכלים האלה.

דוד זקן: בסופו של דבר, הם יוכלו לעשות את השיקול שלהם גם בבדיקת איכות השירות שהם מקבלים, וגם בבדיקת המחיר שהם משלמים עבור השירות הבנקאי.

דוד זקן: אני אבקש מסוניה להמשיך ולהציג את התפתחות המחירים בחצי השנה הקרובה.

דוד זקן: תודה רבה.

סוניה בוגוסלבסקי: שלום לכולם.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מציגים כאן את הנתונים לגבי שירותים בנקאיים נפוצים למשקי בית.

סוניה בוגוסלבסקי: הנתונים שאנחנו נציג מבוססים על דיווחים מפורטים של הכנסות הבנקים מעמלות הספציפיות שאנחנו סוקרים כאן.

סוניה בוגוסלבסקי: רציתי להתעכב ולומר מה זה שירותים נפוצים למשקי בית.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מדברים על חשבון עובר ושב, כאשר בחשבון עובר ושב יש שתי עמלות עיקריות שמסכמות 90% מפעילות הלקוח בבנק: עמלת פעולה בערוץ ישיר, ופעולה על-ידי פקיד.

סוניה בוגוסלבסקי: חשוב לציין שפעולה בערוץ ישיר זה לא רק מה שעושים באינטרנט.

סוניה בוגוסלבסקי: גם משיכת צ'ק זה פעולה בערוץ ישיר, גם משיכה מכספומט זה פעולה בערוץ ישיר.

סוניה בוגוסלבסקי: למעשה, פעולה על-ידי פקיד זה מה שמבוצע פרונטאלית מול פקיד.

סוניה בוגוסלבסקי: יש השלמה לעמלה מינימאלית שזה עמלת ניהול מינימאלית שבממוצע היא עומדת על משהו כמו 11 שקלים, והשלמה לעמלה מינימאלית בהקצאת אשראי.

סוניה בוגוסלבסקי: כל החבילה הזאת מייצגת 90% מהחיובים בחשבונות עובר ושב, וגם 90% מהכנסות הבנקים.

סוניה בוגוסלבסקי: בכרטיסי אשראי יש עמלה אחת ויחידה שזה עמלת דמי כרטיס.

עמיר פרץ: למה ההגדרה של עמלה מינימאלית יותר חשובה?

עמיר פרץ: יותר חשוב לי שתהיה הגדרה של עמלה מקסימאלית.

סוניה בוגוסלבסקי: אין דמי ניהול קבועים כפי שהיה בעבר.

סוניה בוגוסלבסקי: במקום זה יש איזושהי עמלה שאם הלקוח לא הגיע בפעולות לאיזשהו מינימום אז הוא משלם, כי מנהלים לו את החשבון גם אם הוא עושה מעט פעולות.

סוניה בוגוסלבסקי: זה משהו שמקובל וקיים במערכות בנקאות רבות.

סוניה בוגוסלבסקי: זה לא משהו שהוא ייחודי לישראל.

עמיר פרץ: זאת אומרת, ההגדרה היא המקסימום של העמלה המינימאלית.

סוניה בוגוסלבסקי: נכון, זה המקסימום שמשלמים.

סוניה בוגוסלבסקי: אפשר להציג את זה גם כך, אני מודה לך.

סוניה בוגוסלבסקי: אולי נשנה את זה.

עמיר פרץ: כי אחרת זה נראה כאילו את מחייבת את הבנק לקחת עמלה מינימאלית בכל מקרה.

עמיר פרץ: הבנק יכול לקחת גם פחות.

סוניה בוגוסלבסקי: נכון.

סוניה בוגוסלבסקי: לגבי הירידות במחירים - הירידה היא גם נומינאלית וגם ריאלית.

סוניה בוגוסלבסקי: זאת אומרת, בתקופה הזאת כשהרבה מאוד מחירים במשק עלו, לא זו בלבד שיש ירידה ריאלית, אלא יש גם ירידה נומינאלית.

סוניה בוגוסלבסקי: הבנקים לא העלו מחירים, תעריפים.

סוניה בוגוסלבסקי: יש כאן טבלה שמציגה את זה.

סוניה בוגוסלבסקי: דודו סקר את זה גם פחות או יותר.

סוניה בוגוסלבסקי: פעולה על-ידי פקיד יש ירידה ריאלית של 23%, בערוץ ישיר – 12%, ובכרטיסי אשראי של 21%.

סוניה בוגוסלבסקי: כאן אנחנו מציגים את ההתפתחות בסל של שירותים בעובר ושב.

סוניה בוגוסלבסקי: העמודה האפורה מייצגת לפני הרפורמה.

סוניה בוגוסלבסקי: חשוב לזכור שעוד בשנת 2006 היתה עסקת חבילה שנעשתה עם ועדת הכלכלה של הכנסת, ובעסקת החבילה אז כבר היתה הוזלה של קרוב ל-40% במחירי שירותים בנקאיים.

סוניה בוגוסלבסקי: מ-2007 – כל העמודות הכחולות הן עמודות שמציגות מה קרה מאז שנכנסה הרפורמה.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מדברים על ירידה של 13% בממוצע.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו עושים כניסה לתוך העמלות הספציפיות שהן העמלות המרכזיות שמשקי הבית משלמים.

סוניה בוגוסלבסקי: מצד אחד, אנחנו מציגים כאן את ההתפתחות על פני זמן.

סוניה בוגוסלבסקי: מצד שמאל – ירידה ריאלית של 23% מרבעון מתחילת הרפורמה.

סוניה בוגוסלבסקי: בצד שמאל אנחנו מציגים את ההנחה מעמלת תעריפית.

סוניה בוגוסלבסקי: העמודה המקווקוות מציגה את העלות התעריפית שזה 6 שקלים, ובעצם אנחנו מסתכלים כמה בפועל ניתנות הנחות.

סוניה בוגוסלבסקי: ההנחות הן בשיעור של 46%.

סוניה בוגוסלבסקי: אותו דבר כאן בפעולה בערוץ ישיר.

סוניה בוגוסלבסקי: יש ירידה ריאלית של 12% מתחילת הרפורמה, ויש הנחה של 25% לעומת העמלה התעריפית המיוצגת בעמודה השמאלית המקווקוות.

סוניה בוגוסלבסקי: הוצאות החזקת כרטיס אשראי במערכת הבנקאית – כאן היתה אפילו ירידה יותר גדולה.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מדברים על ירידה של 21% מרבעון ראשון של 2009, והנחה ממוצעת של 51% לעומת העמלה בתעריפון.

עמיר פרץ: האם יש לזה גם מדידה בכסף?

סוניה בוגוסלבסקי: הנה, כתוב.

סוניה בוגוסלבסקי: זה 13 ו-6 שקלים.

עמיר פרץ: לא, לא.

עמיר פרץ: אני רוצה לדעת בסוף האם באמת היתה לזה משמעות מבחינת הבנקים.

סוניה בוגוסלבסקי: בנקים בדוחות הכספיים שלהם דיווחו על ירידה בהכנסות שלהם מעמלות בדיווחים שרלוונטיים לכניסת הרפורמה ב-2008.

עמיר פרץ: כמה זה?

סוניה בוגוסלבסקי: זכור לי שבנק הפועלים דיווח על 300 מיליון - - -, אני לא זוכרת.

דוד זקן: זה פונקציה של הכמות שצורכים.

עמיר פרץ: אדוני המפקח, בסדר.

עמיר פרץ: אני מבין שאתה אומר שזה פונקציה של כמות של צורכים.

עמיר פרץ: אבל, ההנחה היא שהממוצע של צריכת השירותים למיניהם נשארת פחות או יותר דומה.

עמיר פרץ: זה לא מצב שהם אוכלים יותר כי נתנו להם אוכל מזין.

עמיר פרץ: שום דבר לא מזין בעמלות האלה.

עמיר פרץ: למה שיצרכו יותר פתאום?

עמיר פרץ: האם הם פתאום התעשרו?

עמיר פרץ: פתאום יש להם יותר?

סוניה בוגוסלבסקי: לא, יש יותר לקוחות בבנקים, יש יותר חשבונות עובר ושב.

סוניה בוגוסלבסקי: אנשים פותחים חשבונות נוספים.

עמיר פרץ: מאה אחוז, אז תעשי את החישוב.

עמיר פרץ: תצמצמי את החלק היחסי של עליית מספר הלקוחות.

עמיר פרץ: זה לא כל כך מסובך לעשות חישוב כזה ולעשות השוואה.

סוניה בוגוסלבסקי: מה שחשוב זה כמה משק הבית משלם, כמה הוא מוציא מהכיס שלו בסוף החודש.

עמיר פרץ: לא, לא.

עמיר פרץ: אם אין ירידה ברווחי הבנקים בשאלת הטיפול בלקוח הפרטי, משמע יש פה איזושהי גלישה ממקור אחר שממנו הם לוקחים – כמו שממציאים משהו חדש בצורה מתוחכמת.

סוניה בוגוסלבסקי: אני יכול להגיד לך, חבר הכנסת פרץ, שבעבר בנקים היו מעלים עמלות של משקי בית - היתה אז עמלת רישום פעולה - ואילו העמלות של תאגידים גדולים, של עסקים גדולים, היו נותרות ללא שינוי.

סוניה בוגוסלבסקי: היום אנחנו רואים תופעה הפוכה – שמה שעולה זה עמלות לתאגידים גדולים.

סוניה בוגוסלבסקי: לראשונה דווקא עמלות למשקי בית הן ללא שינוי.

עמיר פרץ: אני לא נגד, אני רק מבקש בקשה פשוטה.

עמיר פרץ: תעשו לנו חישוב בכסף, מה הבעיה?

עמיר פרץ: זה לא מסובך.

עמיר פרץ: אתם אמורים להיות המומחים לזה.

סוניה בוגוסלבסקי: החישוב הזה נעשה.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו דיווחנו על זה בדיווחים ב-2008.

סוניה בוגוסלבסקי: הבנקים דיווחו על ירידה - - -

עמיר פרץ: אני אודה לך אם תדווחו על זה שוב.

שלומי דגן: או לחלופין לתת לנו נתונים למשקי בית, כי פה זה לחשבון עו"ש.

שלומי דגן: לפני חמש שנים היה לנו כרטיס אשראי אחד.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו כאן מציגים את השונות בין הבנקים.

סוניה בוגוסלבסקי: עד 2006 היה מצב שהעמלות היו מאוד זהות בבנקים, ולא היתה ביניהן שונות.

סוניה בוגוסלבסקי: היום אנחנו מדברים על שונות משמעותית.

סוניה בוגוסלבסקי: כאן אנחנו מציגים את חמשת הגדולים.

סוניה בוגוסלבסקי: הבנקים הזולים זולים ב-37% מהבנק היקר שזה הבנק הבינלאומי.

סוניה בוגוסלבסקי: הבנקים הזולים הם: בנק לאומי, בנק הפועלים וגם בנק דיסקונט.

סוניה בוגוסלבסקי: למשל, אם אנחנו מסתכלים על הממוצע שהמפקח הציג שזה 3 שקלים בבנק יהב, אנחנו רואים שונות עוד יותר גדולה.

אהוד פלג: האם השונות היא בספרה של המאיות?

אהוד פלג: יש לנו דיסקונט – 14.98, לאומי – 14.65, ופועלים – 14.52.

אהוד פלג: האם זו השונות?

סוניה בוגוסלבסקי: לא, השונות היא בינלאומי – 20 שקלים, ודיסקונט ולאומי זה 14, ופועלים זה 14.

אהוד פלג: אבל, כמה אחוזים מאזרחי ישראל נמצאים בדיסקונט, לאומי ופועלים?

לאה ורון: בשורה התחתונה למטה הם כותבים שהבנק הבינלאומי יקר ב-37% מהפועלים, לאומי ודיסקונט.

אהוד פלג: לא, אבל כמה אחוזים מאזרחי ישראל נמצאים בשלוש הבנקים שאין ביניהם שונות?

עודדה פרץ: 83%.

עמיר פרץ: את זה רואים.

עמיר פרץ: זה דווקא יפה בשקף.

לאה ורון: זה כתוב בשורה הראשונה.

סוניה בוגוסלבסקי: בנק יהב לא כלול שם.

מנחם אליעזר מוזס: איפה יהב?

מנחם אליעזר מוזס: יהב לא נמצא כאן.

סוניה בוגוסלבסקי: הוא לא נמצא כאן מכיוון שכאן אנחנו מציגים את חמשת הבנקים הגדולים שהם משרתים את רוב האוכלוסייה.

עמיר פרץ: ליהב גם אין סניפים, זה שונה.

מיכאל אלה: יש 34 סניפים, ואפשר לעשות את פעולות העו"ש - - -

עמיר פרץ: אני לא נגד, אני רק מציין עובדה.

סוניה בוגוסלבסקי: 34 סניפים זה לא מעט.

אהוד פלג: איזה סוגי חשבונות לקחתם לצורך החישוב?

סוניה בוגוסלבסקי: כל החשבונות של משקי בית.

סוניה בוגוסלבסקי: יש פה ארבעה מיליון חשבונות של משקי בית.

אהוד פלג: אין אבחנה בין חשבון - - -

כרמל שאמה-הכהן: מר פלג, שאלה אחת זה בסדר.

כרמל שאמה-הכהן: אבל, אתה לא מראיין אותה עכשיו.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו עוברים להסתכל על שונות גבוהה בעלות החזקת כרטיסי אשראי.

סוניה בוגוסלבסקי: כאן אנחנו רואים שוני אפילו יותר גדול.

סוניה בוגוסלבסקי: חברת כא"ל היא יקרה ב-162% אחוז מישרכארט.

סוניה בוגוסלבסקי: בשקף הזה אנחנו מציגים את ההטבות לקבוצות אוכלוסייה.

סוניה בוגוסלבסקי: היום קבוצות אוכלוסייה רבות נהנות מהטבות והנחות באופן מובנה.

סוניה בוגוסלבסקי: זה ממוצעים, כי צעירים וחיילים, למשל, פטורים כמעט באופן מוחלט מעמלות.

סוניה בוגוסלבסקי: לכן, אלו הנתונים הממוצעים.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו רואים שבממוצע זה עומד על כ-5 שקלים לקבוצות אוכלוסייה.

סוניה בוגוסלבסקי: 26% ממשקי בית משתייכים לאיזושהי קבוצת אוכלוסייה שמזכה אותם במתן הטבות והנחות.

סוניה בוגוסלבסקי: היתה תמיד טענה - המועצה לצרכנות העלתה אותה - שכל ההנחה בעמלות בפועל לעומת התעריף נובעת רק מזה שיש את קבוצות האוכלוסייה, ובעצם הלקוחות שהם לא בקבוצות האוכלוסייה לא זוכים להטבות והנחות.

סוניה בוגוסלבסקי: בודדנו את כל הלקוחות שהם לא בקבוצות אוכלוסייה, ובדקנו מה קורה לגבי עמלות שהם משלמים.

סוניה בוגוסלבסקי: העמודות המקווקוות מייצגות את התעריף, והעמודות המלאות מייצגות את העמלות בפועל.

סוניה בוגוסלבסקי: זה מראה שגם לקוחות שהם לא בקבוצות אוכלוסייה נהנים מהטבות והנחות.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו כאן רואים- זה עמלה על-ידי פקיד.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו רואים אותו הדבר, עמלה בערוץ ישיר.

סוניה בוגוסלבסקי: וכאן אנחנו רואים את העלות החודשית של לקוחות שהם לא בקבוצות אוכלוסייה.

סוניה בוגוסלבסקי: אם דיברנו שם על ממוצע של 15 שקלים, אז אנחנו רואים שאלה שהם לא בקבוצות אוכלוסייה הם משלמים קצת יותר.

סוניה בוגוסלבסקי: אבל, זה לא עשרות שקלים יותר כפי שתמיד טענה המועצה לצרכנות.

שלומי דגן: מה זה קבוצות אוכלוסייה?

סוניה בוגוסלבסקי: היה כתוב: חיילים, גמלאים, סטודנטים.

סוניה בוגוסלבסקי: בבנקים מסוימים יש אברכים.

שלומי דגן: אלה שגם על פי הפיקוח על הבנקים זכאים להנחות: ביטוח לאומי, פנסיונרים?

סוניה בוגוסלבסקי: לא. זה הטבות שהבנקים נותנים וולונטארי.

לאה ורון: כתוב: צעירים, חיילים, סטודנטים, גמלאים ומועדון לקוחות.

ניר נחום: אני ניר נחום, ואני היועץ הכלכלי במשרד לאזרחים ותיקים.

ניר נחום: האם אני צריך לדרוש מהבנק להשתייך לאחת מהקבוצות האלה?

סוניה בוגוסלבסקי: יש בנקים שנותנים את זה באופן אוטומאטי.

סוניה בוגוסלבסקי: מבחינת החוק, צריך לבוא לבנק ולהציג איזושהי תעודה שמעידה על הגיל שלך, ואתה יכול לקבל את זה.

ניר נחום: לדוגמה, אם אנחנו עוסקים באזרח ותיק שמידת החשיפה שלו למה שקורה ולצרכנות היא נמוכה מזו של סטודנט או חייל, האם מישהו מיידע אותו מה מגיע לו?

סוניה בוגוסלבסקי: אני מניחה שהבנקים - - -

עמיר פרץ: המשרד צריך ליידע אותו.

עמיר פרץ: אתה צריך ליידע אותו.

עמיר פרץ: זה תפקידכם.

סוניה בוגוסלבסקי: יש בנקים שמצרפים באופן אוטומאטי.

סוניה בוגוסלבסקי: החוק קבע שהאדם צריך לבוא ולהציג תעודה שמעידה על גילו.

סוניה בוגוסלבסקי: אני יודעת בוודאות על בנק לאומי שהוא מצרף באופן אוטומאטי בהגיעו של אדם לגיל מסוים ככל שיש לו את הגיל הזה.

סוניה בוגוסלבסקי: ברשותכם, אני רוצה לסכם באופן מהיר.

סוניה בוגוסלבסקי: כמו שהמפקח אמר, אנחנו צמצמנו את התעריפון לשליש.

סוניה בוגוסלבסקי: לא הוספה מאז עמלה חדשה לתעריפון.

סוניה בוגוסלבסקי: תעריפי העמלות לא הועלו במהלך השנתיים האחרונות, ונמשכת ירידה במחירים בפועל של העמלות הנפוצות.

סוניה בוגוסלבסקי: בנק יהב הוא הבנק הזול ביותר במערכת הבנקאית.

סוניה בוגוסלבסקי: בחמשת הגדולים בנק הפועלים ובנק לאומי הם הזולים ביותר, ולעומתם הבנק הבינלאומי הוא היקר ביותר.

סוניה בוגוסלבסקי: קבוצות אוכלוסייה רבות: גמלאים, חיילים, נוער וסטודנטים נהנות ממחירים זולים במיוחד בשירותים בנקאיים נפוצים, הנעים בין פטור מלא לבין שקלים ספורים.

סוניה בוגוסלבסקי: גדל הפער בין המחירים התעריפים לבין המחירים שהלקוחות משלמים בפועל, וזה אומר שהם מקבלים הטבות והנחות.

סוניה בוגוסלבסקי: ולא רק קבוצות אוכלוסייה, אלא גם לקוחות שהם לא משתייכים לשום קבוצה מקבלים הטבות והנחות משמעותיות.

סוניה בוגוסלבסקי: גברה התנהגות תחרותית בין הבנקים על משקי בית.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו רואים את זה במבצעי שיווק שמציעים מפטור מוחלט בעמלות עד הנחות מאוד משמעותיות.

סוניה בוגוסלבסקי: יש שונות מאוד גבוהה במחירים לעומת המצב שהיה קודם.

סוניה בוגוסלבסקי: הפיקוח על הבנקים מעודד מודעות למחירים, יכולת השוואה.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו מעמידים לרשות לקוחות טבלות השוואה, מחשבונים, חומרי הסברה, עצות לחיסכון בעמלות וכיוצא בזה.

לאה ורון: באתר של בנק ישראל.

סוניה בוגוסלבסקי: באתר של בנק ישראל יש עצות לחיסכון.

סוניה בוגוסלבסקי: מתנהל היום קמפיין הסברה ללקוחות בנושא הקלת המעבר מבנק לבנק, עם חומרים שאנחנו מעמידים לרשותם.

סוניה בוגוסלבסקי: אנחנו כמובן ממשיכים בפעולות לאכיפת החוק, ולמעקב אחרי המחירים.

סוניה בוגוסלבסקי: אני מודה לכם.

כרמל שאמה-הכהן: איך אנחנו יודעים מי מקבל את ההנחות?

כרמל שאמה-הכהן: אולי אתם יודעים.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, האם יכול להיות שרק החזקים בבנקים מקבלים את ההנחות על התעריפים, והחלשים משלמים תעריף מלא?

סוניה בוגוסלבסקי: הרי אנחנו מודדים רק את משקי הבית, ולא בנקאות פרטית.

כרמל שאמה-הכהן: גם במשקי בית יש חזקים ויש חלשים.

סוניה בוגוסלבסקי: יש יותר חזקים, ויש יותר חלשים.

סוניה בוגוסלבסקי: כמו בכל דבר ובכל תחום, אנחנו בודדנו את אלה שמקבלים את ההטבות ואת ההנחות מיניי וביי, ובודדנו את האוכלוסייה שלא מקבלת שום הטבה והנחה מתוקף היותה.

סוניה בוגוסלבסקי: זאת אומרת, היא צריכה לבוא ולדבר הנחה, או לקבל איזושהי הטבה.

סוניה בוגוסלבסקי: אני חושבת שאנחנו לא יכולים למדוד לפי - - -

כרמל שאמה-הכהן: האם אין לכם את הנתון הזה ביחס להכנסה חודשית, לדוגמא, או ביחס להיקף פעילות בחשבון?

סוניה בוגוסלבסקי: קודם כל, אתם צריכים להבין שכשאנחנו משווים את עצמנו, אנחנו משווים את עצמנו - -  -     				(מר רוני חזקיה המפקח היוצא נכנס לחדר הוועדה.

סוניה בוגוסלבסקי: )

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נכבד בברכה את כניסת המפקח היוצא.

עמיר פרץ: אדוני היושב-ראש, תן לי דקה מכיוון שהחלפתי אותך.

עמיר פרץ: אני חייב לברך את שניהם, וללכת.

עמיר פרץ: רוני, חיכיתי לך.

עמיר פרץ: שב, אני צריך ללכת תיכף.

כרמל שאמה-הכהן: אבל, הוא התחשב בך.

כרמל שאמה-הכהן: הוא בא בדיוק בעשר.

כרמל שאמה-הכהן: אמרת שבעשר אתה צריך ללכת.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת פרץ, בבקשה.

עמיר פרץ: אדוני היושב-ראש, חברי חברי הכנסת, אין ספק  שהתקופה שמסיים היום המפקח על הבנקים היתה אחת התקופות המשמעותיות ביותר, גם ביצירת המודעות שהבנק זה לא איזה מבצר שאי אפשר להפיל בו כמה חומות כאלו ואחרות.

עמיר פרץ: אני חושב שאין ספק שהמפקח היוצא על הבנקים שיושב איתנו היום יכול לזקוף לזכותו, כמובן יחד עם העבודה של ועדת הכלכלה, ושל אחרים.

עמיר פרץ: חברי, המפקח על הבנקים, אני חושב שהתקופה שלך היתה תקופה שבאמת נתנה תחושה שאפשר לדבר על הבנקים מבלי לחשוש, ואפשר לדבר על הבנקים כגורם שצריך להתייצב מולו, ולקבוע כללים חדשים שבו מעמדו של הלקוח יהיה מעמד יותר חזק.

עמיר פרץ: אבל, עם ההצלחות מגיע גם התיאבון.

עמיר פרץ: אני חושב שהמלאכה לא תמה.

עמיר פרץ: אין לי ספק שיש פרקים נוספים ביחסים עם הבנקים שאנחנו צריכים לעשות כוועדה.

עמיר פרץ: אני חושב שהמשימות לפנינו הן, בין היתר, לא במקרה הזכרתי את עלות האשראי.

עמיר פרץ: עלות האשראי הוא מבחן.

עמיר פרץ: זה הפער בין מחיר האשראי, אם זה אשראי קבוע או אשראי בהלוואות שלקוחות פרטיים מקבלים, הוא מחיר בפער עצום לעיתים.

עמיר פרץ: לקוח אחד יכול לקבל ריבית מאוד נמוכה, ולקוח אחר על אותו סכום יקבל משהו אחר, וזאת מבלי שהיתה לו היסטוריה בעייתית אלא כי סתם הוא זקוק לכסף כמו אוויר לנשימה, וסתם כי אין לו שום אמצעי לחץ ללחוץ כי הוא חי על הגבול שיש לו.

עמיר פרץ: ולכן, אני חושב שיש לנו משימות רבות נוספות כדי לתת תחושה לאזרח שאכן הוא הלקוח הנדרש, וצריך להתייחס בהתאם.

עמיר פרץ: אני כמובן לא אוכל להתעלם מהעובדה שאתה כמפקח על הבנקים היית צריך לנהל את המערכת הבנקאית בישראל, ולפקח עליה בתקופת המשברים הכי קשה, הן בהיבט הגלובאלי והן בהיבט של מדינת ישראל.

עמיר פרץ: כפסע היה יכול להיות מצב שאפקט הדומינו היה פועל גם בישראל.

עמיר פרץ: די בכך שבנק אחד היה משלים כמה מטעויותיו שעמדו לפתחנו, וכל מי שמכיר קצת את הפרטים יודע שזה לא היה רחוק מכדי שאותה לבנה קטנה ראשונה באותו מגדל היתה נופלת, והיתה סוחפת אחריה את כל המערכת הבנקאית, וודאי משפיעה על הכלכלה הישראלית באופן מאוד לא פשוט.

עמיר פרץ: לכן, בעניין הזה אין ספק שעמידתך היתה עמידה נחושה.

עמיר פרץ: היית צריך להבהיר בלשון מאוד ברורה שאתה גם דורש שינויים וחילופים במערכת הבנקאית מול ענקי המערכת.

עמיר פרץ: לא חששת, לא התלבטת.

עמיר פרץ: במבחן ההיסטוריה  כאשר ירדו בוודאי לפרטים, אין ספק שיראו עד כמה העניין היה מורכב, ועד כמה העמידה שלך עם היד על החור הזה בסכר – זה לא אצבע, היית צריך אולי יד גדולה, או אולי שתי ידיים - כי זה ממש עמד בפני התפרצות שהיתה גורמת למשבר פיננסי מאוד מאוד לא פשוט במדינת ישראל.

עמיר פרץ: אני חושב שחברים עוד יוסיפו.

עמיר פרץ: אני מאחל לך הצלחה.

עמיר פרץ: אני מודה לך מאוד על התקופה הזו.

עמיר פרץ: אני רוצה לברך את המפקח הנכנס.

עמיר פרץ: אני רוצה לאחל גם לך הצלחה.

עמיר פרץ: אין מה לעשות – ועדה בכנסת היא גם מקום לקבל בה גיבוי, אבל היא גם מקום לקבל בה ביקורת.

עמיר פרץ: אל תחשוב שפה יש רק צד אחד של המטבע.

עמיר פרץ: יש גם וגם.

עמיר פרץ: אבל, תלמד לחיות עם זה, כי בסוף השותפים האמיתיים שלך נמצאים כאן.

עמיר פרץ: אני מאחל לך הצלחה.

עמיר פרץ: תודה רבה.

דוד זקן: תודה רבה.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה לחבר הכנסת עמיר פרץ שקיבל עדיפות בגלל שהוא צריך לעזוב, ובגלל שהוא הגיע בזמן.

כרמל שאמה-הכהן: הייתי רוצה לומר כמה מילים לגבי המפקח היוצא.

כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שמעבר לדבריו של חבר הכנסת עמיר פרץ, ואני מסכים עם כל מילה, אני ראיתי בך מפקח שפיקח באמת במקסימום של מקצועיות, בסולידיות.

כרמל שאמה-הכהן: אבל, מבלי לגלוש לרגע למחוזות של אנמיות.

כרמל שאמה-הכהן: לדוגמה, בנושא מחירי הנדל"ן, הפיקוח על הבנקים ובנק ישראל היו הראשונים שהתחילו לפעול במה שנקרא אש חיה מול בועת הנדל"ן, לעומת אחרים שאיחרו ויותר השתמשו במילים ובאמירות, ולא בפעולות שהן פעולות מעשיות שאמורות לתת פירות.

כרמל שאמה-הכהן: זכורה לי מאוד ההתנהלות שלך במקרה קיצון מיוחד וזה בפרשת דנקנר בבנק הפועלים.

כרמל שאמה-הכהן: אני זוכר גם אותך וגם את הנגיד מגיעים אלינו, מנועים מלענות ומלפרט.

כרמל שאמה-הכהן: עומדים פה בלחץ של חברי כנסת בשאלות מאוד קשות, כי בכל זאת מדובר בבנק שהיה אז הגדול במדינה, אם אינני טועה.

כרמל שאמה-הכהן: היה זה צעד שהוא חסר תקדים - התערבות פרסונאלית בהדחת פקיד בכיר ביותר בבנק.

כרמל שאמה-הכהן: גם את המשבר הזה ניהלתם מתוך דאגה ליציבות המערכת הבנקאית, באמון הציבור שהוא הכלל הבסיסי.

כרמל שאמה-הכהן: כבר בפגישה הראשונה שלי ושל המפקח הנכנס דיברנו על כך שכל המערכת הזו בנויה על אמון.

כרמל שאמה-הכהן: אם יום אחד יקום חלק קטן מהמשקיעים וירצה את הכסף, אז זהו תסריט האימה של כל מערכת בנקאית.

כרמל שאמה-הכהן: ולכן, חשוב לשמור על יציבות ואמינות.

כרמל שאמה-הכהן: אתה באמת היית אי, אי גדול של יציבות.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא רק מה עשית אלא גם מה שידרת, איך הדברים היו נראים כלפי חוץ.

כרמל שאמה-הכהן: זה גם חלק מהאופי שלך, וגם חלק מדרכי הפעולה שלך, ומהמקצועיות הרבה והביטחון שאתה הקרנת כלפי חוץ.

כרמל שאמה-הכהן: אין ספק שכל זה סייע בכל עיתות המשבר, לרבות תקופת המשבר של המפולת הפיננסית הבין-לאומית.

כרמל שאמה-הכהן: נכון שהבנקים הישראלים הגיעו במצב עדיף על הבנקים במדינות אירופה וארצות הברית.

כרמל שאמה-הכהן: אבל, אין ספק שבמקרים כאלה, באווירה של לחץ, בדינאמיקה שבה לחצים של גורמים מסוימים לסגור שווקי הון, בורסה בתנודתיות ובשונות שלא היתה לה תקדים, לעמוד ביציבות וברגע ולשדר עסקים כרגיל זה לא דבר של מה בכך גם אם זה נראה רגיל כלפי חוץ.

כרמל שאמה-הכהן: אתה מסיים את תפקידך כאשר הוספת ערך מוסף לתפקיד, ולמוסד הזה שנקרא מפקח על הבנקים.

כרמל שאמה-הכהן: אני מאחל למפקח הנכנס דודו זקן שימשיך את המגמה הזו כי כולנו מרוויחים מכך.

כרמל שאמה-הכהן: גם הבנקים ירוויחו מכך, וגם הלקוחות ירוויחו מכך, וגם אנחנו חברי הכנסת שמוצאים באמת שיש עם מי לעבוד בערוץ הזה.

כרמל שאמה-הכהן: חשוב לנו לשמור גם על היחסים הטובים, וגם על ניהול דיונים מקצועיים ופוריים.

כרמל שאמה-הכהן: אני באמת מודה לך, אתה תחסר לנו.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת מוזס, בבקשה.

מנחם אליעזר מוזס: אדוני היושב-ראש, תודה.

מנחם אליעזר מוזס: ברכה למשמר היוצא, המפקח על הבנקים מר רוני חזקיהו שהיה קשור מאוד לוועדה הזו.

מנחם אליעזר מוזס: נהנינו מכל העבודה המשותפת איתו.

מנחם אליעזר מוזס: ברכה והצלחה בכל מעשי ידיך ובמה שאתה מתכנן לעשות.

מנחם אליעזר מוזס: ברכת השם תלווה אותך, ותראה הצלחה בכל אשר תפנה, ובכל אשר תשכיל תעשה ותצליח.

מנחם אליעזר מוזס: ברכה למשמר הנכנס מר דוד זקן.

מנחם אליעזר מוזס: שמענו עכשיו את הסקירה הראשונה שלו שנאמרה ברהיטות.

מנחם אליעזר מוזס: רואים שהוא חי את זה.

מנחם אליעזר מוזס: יכול להיות שזה באמת היה עדיף.

מנחם אליעזר מוזס: היה ויכוח האם להביא מישהו מבחוץ או מישהו מהמערכת.

מנחם אליעזר מוזס: אנחנו רואים אותו כאחד ששוחה בעניין הזה ובכל הנתונים.

מנחם אליעזר מוזס: ברכה לך, אני אפילו קיבלתי ממך.

מנחם אליעזר מוזס: אבל, אני רואה שהבעיה הזאת עדיין לא נפתרה.

מנחם אליעזר מוזס: אני רוצה בפעם השלישית להעלות את העניין הזה שלא קיבל פתרון עד היום.

מנחם אליעזר מוזס: נחמן, הקמת כאן שדולה על הזקן.

מנחם אליעזר מוזס: האם אתה יודע?

נחמן שי: זה למעני, אני דואג לעצמי.

נחמן שי: מה אתה חושב?

נחמן שי: הגיע הזמן.

מנחם אליעזר מוזס: לידיעתך, זקן בגיל הזהב יודע מה זה אינטרנט.

מנחם אליעזר מוזס: הוא לא יודע בדיוק מה זה פייסבוק, הוא לא יודע איך להשתמש בזה.

מנחם אליעזר מוזס: אין לו את התכונות, אין לו את הגישה לזה.

מנחם אליעזר מוזס: אם הוא רוצה לדעת מה מצב החשבון שלו, תוך השנה הזו הוא ישלם על זה 55 שקלים.

מנחם אליעזר מוזס: אם הוא ירצה לדעת מה היה לפני שנה – 86 שקל.

מנחם אליעזר מוזס: למה?

מנחם אליעזר מוזס: כי אילו היה לו אינטרנט והוא היה יודע להשתמש, זה לא היה עולה אגורה שחוקה.

מנחם אליעזר מוזס: אבל, מכיוון שיש כאן טרחה דציבורא, כמו שאומרים, צריכים להפעיל כמה פקידים שיענו לו מה זה, אז זה 80 שקל או 55 שקל.

מנחם אליעזר מוזס: קיבלתי תשובה ממך שיש תעריפון: תאגיד בנקאי יציג בסניפיו במקום בולט לעין תעריפון מלא, ואת התעריפונים המצומצמים, ושיש תעריפון.

מנחם אליעזר מוזס: אני ספק אם הרבה זקנים רואים איפה התעריפון מונח בדיוק.

סוניה בוגוסלבסקי: זאת לא התשובה שלי.

סוניה בוגוסלבסקי: זאת אומרת, זה חלק מהתשובה שלי.

סוניה בוגוסלבסקי: אבל, התשובה המרכזית – אני אשמח לעמוד לרשותך אם תשלח לי את דף החשבון שחייבו את הזקן בעמלה הזאת.

סוניה בוגוסלבסקי: אני אבדוק את זה.

סוניה בוגוסלבסקי: נשמע לי שיש שם טעות.

מנחם אליעזר מוזס: שלחתי.

סוניה בוגוסלבסקי: לא קיבלתי משהו קונקרטי.

סוניה בוגוסלבסקי: אתה דיברת איתי ואני התייחסתי באופן כללי.

מנחם אליעזר מוזס: 86 שקל – אני רוצה לדעת קם יהודי בן 80, מרים טלפון - - -

נחמן שי: הוא לעולם לא יגיע לבנק, אני מוכן לדבר על זה.

נחמן שי: אין שום סיכוי להגיע בטלפון לבנק.

נחמן שי: אני מקווה שאתם יודעים את זה.

סוניה בוגוסלבסקי: הוא יכול לקבל מהפקיד תמורת עמלת פקיד.

נחמן שי: הוא לא מגיע לפקיד אף פעם, אלא אם יש לו - - -

סוניה בוגוסלבסקי: הוא מגיע פיזית לפקיד.

מנחם אליעזר מוזס: אין לו אינטרנט, הוא מגיע בדרך לא דרך.

סוניה בוגוסלבסקי: נשמע לי שיש שם טעות, ואני אשמח לבדוק את זה.

מנחם אליעזר מוזס: היה כאן דיון מעמיק ונוקב.

מנחם אליעזר מוזס: דודו זקן, והדרת פני זקן.

מנחם אליעזר מוזס: לשון נופל על לשון, אתה רואה?

מנחם אליעזר מוזס: אני חשוב שזה המקום לתקן את הדבר הזה.

מנחם אליעזר מוזס: וגם לאלה שלא מחזיקים בבית -  - -

סוניה בוגוסלבסקי: אני אשמח לקבל את פרטי המקרה.

מנחם אליעזר מוזס: אני אתן לך את זה שוב הפעם.

מנחם אליעזר מוזס: ברכותיי ואיחוליי הלבביים שתצליח, תצליחו.

מנחם אליעזר מוזס: השם יצליח דרכך, ובלשון התורה: בכל אשר תפנה תשכיל ותצליח.

מנחם אליעזר מוזס: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת אמנון כהן, בבקשה.

אמנון כהן: אדוני היושב-ראש, תודה.

אמנון כהן: באתי במיוחד כדי לברך את רוני על עבודתו המסורה והמקצועית.

אמנון כהן: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מהיום שבו הוא נכנס לתפקיד – גם בשבתי כיושב- ראש ועדה, וגם לאחר מכן.

אמנון כהן: היו הצעות חוק של חברי כנסת בוועדה הזאת בכל נושא עמלות הבנקים.

אמנון כהן: כתוצאה מכך גם הקמנו ועדת חקירה פרלמנטארית והסמכנו את כבודו לבדוק את הדברים לעומקם, ולהוציא את ההנחיות המתאימות.

אמנון כהן: מצד אחד, שמירה על יציבות הבנקים.

אמנון כהן: מצד שני, לראות את משקי הבית ואת האזרחים.

אמנון כהן: אומנם לא קיבלנו את כל מה שאנחנו רוצים, אבל אני רוצה לומר בסיפוק שבגדול הדבר הוסדר.

אמנון כהן: היו הרבה מאוד סוגים של עמלות בנקים, ואנחנו איחדנו אותם.

אמנון כהן: עשיתם עבודה פרטנית, ומתוך 400 - 500 סוגי עמלות שצצו כל בוקר, עשינו את זה למשפחה ומשפחה.

אמנון כהן: בגדול, עשיתם עבודה מצוינת.

אמנון כהן: אני גם רוצה לשבח אותך על הטיפול שלך בבעיה הפיננסית העולמית שנעשה ברגישות.

אמנון כהן: זיהיתם אצלנו בעיות נקודתיות שונות, וגם בהן טיפלתם באופן מקצועי.

אמנון כהן: אתה הגעת לדיונים בוועדה יחד עם נגיד בנק ישראל, אבל לא יכולתם לפרט יותר מידיי בגלל הרגישות שהיתה בנושא החשוב מאוד.

אמנון כהן: עשיתם זאת בסולמות הכי גבוהים שאפשר לדרג אותם.

אמנון כהן: אני רוצה לציין כאן בפני הוועדה שגילית מקצוענות, נאמנות ודבקות במטרה.

אמנון כהן: כנבחרי ציבור אנחנו מודים לך בשם כל צרכני הבנקים שלא יכולים להגיד לך תודה.

אמנון כהן: למעשה, אתה פיקחת על כך שהם יקבלו את השירות הכי טוב.

אמנון כהן: תודה רבה לך על השירות שלא נעשה על מנת לקבל שכר, אלא ראית בכך שליחות.

אמנון כהן: אני מאחל לך הצלחה, בעזרת השם, בהמשך דרכך.

אמנון כהן: אני גם מכיר היטב את דודו זקן שהוא המחליף של רוני בתפקיד.

אמנון כהן: דודו, לא פעם הופעת בוועדה הזאת כאיש מקצוע.

אמנון כהן: תמיד ראינו בך אדם שאפשר לסמוך עליו.

אמנון כהן: תמשיך כך.

אמנון כהן: מבחינתנו, יש כאן גאוות יחידה.

אמנון כהן: אתה צמחת מתוך הבנק, והגעת לדרגה הכי גבוהה שאפשר להגיע אליה.

אמנון כהן: עלה והצלח.

אמנון כהן: אנחנו עומדים לשירות.

אמנון כהן: עם זאת, כפי שנאמר כאן, לפעמים יש גם ביקורת.

אמנון כהן: אבל, קח זאת באהבה, בהבנה.

אמנון כהן: המטרה של כולנו היא משותפת.

אמנון כהן: אתם שומרים על היציבות, ואנחנו שומרים על הצרכנים.

אמנון כהן: אנחנו נמצא את האיזונים הנכונים.

אמנון כהן: בהצלחה בהמשך.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת אופיר אקוניס, בבקשה.

אופיר אקוניס: תודה, אדוני היושב-ראש.

אופיר אקוניס: רוני, אני לא רוצה להיות פרוזאי מידיי, אבל אני חושב שרוב מוחץ של אזרחי ישראל חייבים לך תודה גדולה מאוד, ואני גם אסביר למה.

אופיר אקוניס: בשנת 2008 כל העולם, או רוב העולם היה נתון במשבר.

אופיר אקוניס: בראש ובראשונה, ארצות-הברית היתה במשבר פיננסי עצום שכמוהו היא לא ידעה עשרות שנים.

אופיר אקוניס: היושב-ראש דיבר על אי של יציבות.

אופיר אקוניס: מדינת ישראל והכלכלה הישראלית היתה יבשת עצומה של יציבות שהיתה כמו מגדלור לעולם כולו.

אופיר אקוניס: רוני, יש לכך שתי סיבות.

אופיר אקוניס: האחת היא תוכנית כלכלית נכונה ונבונה שהתקיימה מאז שנת 2003 שבוודאי תרמה לדבר הזה.

אופיר אקוניס: אבל, הדבר השני - ופה אתה וכל הצוות שלך נכנסים - כל מחלקת הפיקוח על הבנקים שאותה ניווטת כמפקח על הבנקים, פיקוח ורגולציה חזקה מאוד, נבונה, שקולה של הבנק המרכזי.

אופיר אקוניס: כמובן נגיד בנק ישראל סטנלי פישר, ואתה רוני וכל המחלקה שלך.

אופיר אקוניס: אני לא בטוח עד כמה הציבור יודע באיזו סכנה גדולה עמדנו, ואיך נחלצנו ממנה.

אופיר אקוניס: כי אם חלילה, חלילה, בנק אחד היה חווה את מה שקרה לעשרות בנקים בארצות-הברית, אנחנו היינו בבעיה עצומה.

אופיר אקוניס: העובדה היא שצלחנו את המשבר הפיננסי של 2008.

אופיר אקוניס: היום אנשים באים ושואלים: איך עשיתם את זה?

אופיר אקוניס: תמיד אומרים שאנחנו לוקחים דוגמה מאומות אחרות.

אופיר אקוניס: אבל, רוני, בעניין הזה לוקחים דוגמה מאיתנו.

מנחם אליעזר מוזס: אור לגויים.

אופיר אקוניס: בוודאי, אין ספק שבהרבה מאוד דברים.

אופיר אקוניס: אבל, בעניין הזה יש ודאות שאנחנו אור לגויים, חבר הכנסת מוזס.

אופיר אקוניס: שנית, אדוני היושב-ראש, אני רוצה להודות למפקח על העבודה המשותפת והשוטפת בשנה וחצי האחרונות על הדיווחים.

אופיר אקוניס: אבל, גם על עוד דבר אחד שעשינו בשיתוף פעולה יפה, ואני מקווה כבר שהצרכנים נהנים ממנו.

אופיר אקוניס: אני מדבר על הפעולה המשותפת לגבי חוק הריבית ההפוכה שקיימנו עליו הידברות ארוכה מאוד, רצופה, מאוד אינטנסיבית.

אופיר אקוניס: המפקח על הבנקים מציע הצעה טובה, ידידותית, וצרכנית, שאנחנו נחכה עם החקיקה, ונביא במקום זה, או ננסה לשכנע את הבנקים הגדולים – ואני רואה שנציגי הבנקים וגם יו"ר איגוד הבנקים יושבים כאן – לתת לציבור אלטרנטיבה באופן וולונטרי.

אופיר אקוניס: אגב, רוני, אתה יודע שעדיין לא השלמנו את המלאכה.

אופיר אקוניס: אתם בוודאי יודעים שכבר שני בנקים גדולים היום מקזזים את ריבית החובה עם ריבית הזכות – דבר שבאמת היה לך חלק גדול מאוד בו.

אופיר אקוניס: קיימנו הידברות מאוד מאוד יסודית בעניין הזה, וברמה האישית גם מאוד נחמדה.

אופיר אקוניס: זה היה באווירה טובה.

אופיר אקוניס: אני מודה לך על שני הדברים האלה בשם רבים מהצרכנים במדינת ישראל, ורבים מאזרחי ישראל.

אופיר אקוניס: אני מאחל לך הצלחה בכל דבר שתפנה אליו.

אופיר אקוניס: ברשותך, אני גם רוצה לאחל הצלחה למחליף שלך.

אופיר אקוניס: דוד, העובדה שאתה בא מתוך בנק ישראל היא הבעת אמון של נגיד בנק ישראל, ושל הבנק המרכזי במחלקה הזאת שנקראת הפיקוח על הבנקים בבנק ישראל.

אופיר אקוניס: בהזדמנות זו אני רוצה לאחל הצלחה רבה לרוני, והצלחה רבה לך, ותודה גדולה לכל המחלקה.

אופיר אקוניס: תודה.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת אקוניס, תודה רבה.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת דנון, בבקשה.

דני דנון: אדוני היושב-ראש, תודה רבה.

דני דנון: רוני, אני לא הסכמתי עם הרבה מאוד דברים שעשית במהלך הכהונה שלך.

דני דנון: אבל, אני חושב שבמישור האישי תמיד הקפדנו לשמור על ההדר הבית"רי כפי שקוראים לזה אצלנו, גם כאשר לא מסכימים.

דני דנון: אני מודה לך מאוד על היחס ועל האכפתיות.

דני דנון: אני רוצה לתת עצה אחת למחליף שלך.

דני דנון: אם יש לך כלים להשחיז את הציפורניים ולחשוף שיניים – זה מה שאנחנו רוצים מהפיקוח.

דני דנון: אני אומר את זה פה בצורה ברורה לנציגי הבנקים.

דני דנון: הכוח שלהם פה הוא רב מידיי.

דני דנון: אני רואה את זה גם ביוזמות חקיקה שאנחנו מקדמים בנושא ביטול עמלות עובר ושב, גם כיושב-ראש ועדת משנה לנושא הבנקים.

דני דנון: אנחנו רואים את הכוח הגדול מאוד של הבנקים פה.

דני דנון: אני חושב שהמפקח חייב לחשוף את השיניים ואת הציפורניים, ולשמור על האזרח הקטן.

דני דנון: כי בסופו של דבר, עם כל הרצון הטוב והדברים הוולונטריים, האזרח הקטן נשחק מול הכוח של הבנקים.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת שי, בבקשה.

נחמן שי: ראשית, תודה רבה לך.

נחמן שי: אני לא הייתי בכל הפרקים של המעורבות שלך.

נחמן שי: אבל, עקבתי חלק מהזמן מרחוק, ואני חושב שאתה משאיר מאחוריך מורשת מאוד מחייבת.

נחמן שי: המאבק בתחום הזה לא הסתיים.

נחמן שי: אתם נציגי הציבור מול הכוחות חזקים מאוד של הבנקים בישראל.

נחמן שי: מבחינה זו בכל מהלך שאתם עושים, הכנסת צריכה לגבות אתכם.

נחמן שי: אמרו פה חבריי שהם לא כל כך מרוצים – זה בסדר גמור.

נחמן שי: אבל, מבחינה זו אני חושב שהייתם זרוע מאוד יעילה וחשובה בניסיון הזה גם למתן את העלויות שזה מרכיב אחד.

נחמן שי: אבל, גם להטיב את השירות ולהפוך את הבנק לכתובת שהיא צורך יום יומי.

נחמן שי: מבחינה זו אתה באמת נכנס למורשת מאוד מחייבת, וגם קודמים שהיו בתפקיד.

נחמן שי: אני לא אוהב את הביטוי של כניסה לנעליים כי תמיד מודדים, ומתברר שהן קטנות מידיי.

נחמן שי: צריך לקחת את הדברים עוד צעד אחד קדימה, ובאמת לתת לציבור תחושה שבקטע הזה שהוא כל כך חיוני, יש לו על מי לסמוך.

נחמן שי: תודה רבה, והרבה הצלחה.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה לחבר הכנסת שי.

כרמל שאמה-הכהן: לא נותרו עוד חברי כנסת לברך.

כרמל שאמה-הכהן: לפני שנעבור להמשך רשימת הדוברים רציתי להתייחס לנקודה אחת שעלתה בסקירה שלכם שזה שוק כרטיסי האשראי.

כרמל שאמה-הכהן: ראינו שהשונות שם היא הגדולה ביותר, והשוק הכי "פרוע" במירכאות מבחינת התמחור ללקוחות.

כרמל שאמה-הכהן: יש גם הצעת חוק פרטית של חבר הכנסת דנון, וגם הצעת חוק ממשלתית שבאה לעשות קצת סדר בשוק הזה – לפתוח אותו קצת יותר לתחרות.

כרמל שאמה-הכהן: להערכתי, הן אמורות להגיע לשולחן הוועדה עוד במושב הזה, כפי שעודכנתי, אם לא יהיו עיכובים בלתי צפויים.

כרמל שאמה-הכהן: אני חושב שעוד יהיו מספר דיונים בנושא הזה שיסייעו לכם להציג בשנים הבאות נתונים חביבים יותר גם בסעיף הזה.

כרמל שאמה-הכהן: אהוד פלג, מנכ"ל המועצה הישראלית לצרכנות, בבקשה.

אהוד פלג: תודה.

אהוד פלג: אני אתייחס קודם כל למפקח היוצא, ומשם אעבור למפקח הנכנס, ולהתייחסות למצגת שראינו.

אהוד פלג: קודם כל, אני רוצה להודות למפקח היוצא על כך שהוא הגן על אינטרס צרכני חשוב ביותר שהוא יציבות הבנקים, בעיקר בתקופת משבר עולמי.

אהוד פלג: יציבות הבנקים היא אינטרס צרכני, ואין על כך שום ספק.

אהוד פלג: הביקורת שלנו שאותה השמענו לא אחת, היתה על כך שלא ניתנה מספיק תשומת לב להגנה על יכולת הצרכן בכוח המיקוח שלו מול הבנק, וכתוצאה מכך התחרות בין הבנקים לא התפתחה באופן שהתפתחה בשווקים פיננסים אחרים.

אהוד פלג: לדוגמה, בשוק המשכנתאות.

אהוד פלג: את הביטוי לכך אנחנו רואים הן בעמלות, והן בריביות.

אהוד פלג: אם נתייחס לנקודה הזאת – בפרסום של הבנק עצמו מדצמבר שהפער בין הריבית על האוברדראפט שרק עולה ומתקרבת ל-10%, לבין הריבית על כספי הזכות בין אם זה בעובר ושם שזה 0.33%, או אפילו בפק"מ – 1.5% - הפער הזה רק הולך וגדל.

אהוד פלג: ביולי, למשל, הוא היה 8.62, ובאוקטובר על-פי הנתונים שפורסמו הוא כבר 9.32.

אהוד פלג: הפער הזה רק הולך וגדל.

אהוד פלג: זה מעיד על כך שאין תחרות, ויש קושי לצרכנים להתמקח מול הבנקים.

אהוד פלג: בין היתר, בגלל הקושי להשוות בין עלות השירותים הבנקאיים בבנקים השונים.

אהוד פלג: הכלים המתקדמים שישנם למטרה הזאת לא נותנים פתרון לבעיה.

אהוד פלג: פה הוזכרו על-ידי חברי הכנסת שדיברו קודם מקצת מהקשיים שהצרכן צריך להתייצב מולם כאשר הוא מבקש לבצע אקט של צרכנות נבונה ולהשוות בין הבנקים השונים, ולבחור את הבנק ששם הכי כדאי לו לקיים את חשבונו.

אהוד פלג: הנושא הזה הוא לא נושא ישראלי בלבד.

אהוד פלג: התנועה הצרכנית העולמית הכריזה על נושא ההגנה על הזכויות של הצרכנים בשירותים הפיננסיים כנושא המרכזי שלה לשנת 2011.

אהוד פלג: לא מזמן היא פנתה גם ל-G20 בבקשה לחזק את ההגנה על הצרכנים בשירותים הפיננסיים לאור הקשיים שהתגלו בנושא הזה במדינות רבות, ולא רק בישראל.

אהוד פלג: עיקר הביקורת שלנו על הפיקוח על הבנקים כוונה בנקודה הזאת.

אהוד פלג: אבל, ברגעי סיום כהונה אנחנו יודעים גם להעריך את התרומה החיובית, ועל כך באמת אנחנו מברכים אותך גם בברכת דרך צלחה.

אהוד פלג: באותה נשימה אני אמשיך ואברך את המפקח הנכנס דודו זקן, בתקווה שבנקודה הזאת שאליה כוונה הביקורת שלנו אנחנו נוכל לפתוח דף חדש  ביחסים עם בנק ישראל שהרי אנו רוצים לקוות שמטרתנו היא אחת.

אהוד פלג: ולכן, אין שום סיבה שלא נמצא את הדרך גם להמשיך ולהגן על יציבות הבנקים.

אהוד פלג: אבל, גם לבצר את מעמדו של הצרכן ולאפשר לו באמת התנהגות צרכנית נבונה תוך הגנה על זכויותיו מול התאגידים האדירים האלה כשפעמים רבות, פעמים רבות, אין לו דרך של השפעה על זכויותיו אצלם.

אהוד פלג: אני רוצה להתייחס פה עכשיו למצגת שהוצגה, ולהצביע על כך שגם מהנתונים שעלו חסרים לנו מספר נתונים שיאפשרו לקבוע האם באמת הרפורמה שיפרה את מעמדו של הצרכן מול הבנק.

אהוד פלג: ברשותך, כבוד היושב-ראש, הייתי רוצה לבקש משלומי דגן שהוא כלכלן המועצה להציג פה את הנקודות הספורות האלה להתייחסויות הבנק.

שלומי דגן: מה שבעיקר הפריע לי במצגת הזאת, וכבר התרענו על זה במצגות ובסקירות קודמות, זה העניין שהנתונים מלמדים אותנו על דברים צרים מאוד.

שלומי דגן: אבל, מצד שני, חסרים לנו נתונים לגבי השוק כולו.

שלומי דגן: למשל, כאשר מציגים לנו עלות ממוצעת של כרטיס אשראי, או של חשבון עו"ש, לא מתייחסים לכמות הכוללת של חשבונות עו"ש, ולא לכמות הכוללת של כרטיסי אשראי.

שלומי דגן: הרי זו עובדה ידועה שבשנים האחרונות כמות כרטיסי האשראי שבה מחזיק הציבור גדלה מידי שנה בעשרות אחוזים.

שלומי דגן: השאלה היא מה זה אומר שמחירו של הכרטיס הבודד ירד?

שלומי דגן: מה שצריך לעניין אותנו זה כמה העלות פר משק בית, והנתון הזה של עלות פר משק בית לא מופיע לנו.

שלומי דגן: למרות שהתרענו על כך כמה פעמים וביקשנו את הנתון הזה, אנחנו לא רואים את הנתון הזה.

שלומי דגן: שנית, אנחנו לא רואים הפרדה בין הנחות שניתנות במסגרת הרגולציה, במסגרת הפיקוח על הבנקים.

שלומי דגן: הפיקוח על הבנקים מחייב את הבנקים שבפעולת פקיד, למשל, פנסיונר יקבל 50% הנחה.

שלומי דגן: אין לנו את ההפרדה בין אחד לשני, בין הנחות מהסוג הזה, לבין הנחות שניתנות באמצעות משא-ומתן, או באמצעות עמדת כוח שהצרכן מפעיל.

שלומי דגן: הדבר הזה היה יכול ללמד אותנו האם הצרכנים מתקדמים ומצליחים להשיג הנחות לגבי העניין הזה.

שלומי דגן: דובר הרבה על השקיפות, ועל כך שהשקיפות השתפרה.

שלומי דגן: ללא ספק הרפורמה בעמלות הורידה את כמות העמלות מ-260, אם אינני טועה, לסביבות ה-60.

שלומי דגן: מה שקרה הוא שהתעריפונים הם באמת הרבה יותר שקופים היום, יותר קל להסתכל עליהם.

שלומי דגן: אבל, עדיין מכאן להניח שהצרכן יודע להתנהל, יודע לבחור את הבנק הכי טוב מבחינתו, יודע לעבור לאותו בנק, ולעשות את הבחירה המיטבית מבחינתו, אנחנו סבורים שהדרך עוד ארוכה לשם, וצריכים עוד לשפר את העניינים האלה באמצעות פישוט החיוב הבנקאי.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה.

כרמל שאמה-הכהן: רוני, בבקשה.

רוני חזקיהו: בוקר טוב לכולם.

רוני חזקיהו: אני רוצה להודות על הברכות.

רוני חזקיהו: לא אתייחס כמובן לדיון כי לא הייתי בו, ואפילו לא ראיתי את הנתונים.

רוני חזקיהו: רציתי לומר כמה מילים לגבי התקופה שהיתה.

רוני חזקיהו: קודם כל, עבדתי עם כמה יושבי-ראש ועדת כלכלה, החל ממשה כחלון, ואחר כך גלעד ארדן, אחר כך אופיר אקוניס, ועכשיו כרמל שאמה.

רוני חזקיהו: אני רוצה לאחל לך הצלחה.

רוני חזקיהו: אין לי ספק שאתה תוכל לקיים כאן את הדיונים החשובים ברצינות הראויה, במקצועיות שמאפיינת אותך.

רוני חזקיהו: אני מקווה ששיתוף הפעולה שהיה לוועדת הכלכלה עם הפיקוח על הבנקים ימשיך גם בעתיד.

רוני חזקיהו: מבחינתנו נמצא שם צוות מקצועי מאוד, ובהיכרותי את האנשים פה אני בטוח שזה יימשך.

רוני חזקיהו: שתי מילים לגבי הממשקים של הפיקוח על הבנקים מול ועדת הכלכלה ומול הכנסת.

רוני חזקיהו: עיקר הממשקים היו מול ועדת הכלכלה, וקצת מול ועדת הכספים.

רוני חזקיהו: אלו היו שני הממשקים העיקריים שלנו.

רוני חזקיהו: אני לא אסקור את הפעילויות שהיו רבות בנושא הזה.

רוני חזקיהו: זה התחיל מרפורמת העמלות, אבל זה עבר דרך עוד הרבה דברים.

רוני חזקיהו: די אם נזכיר את נושא "חפציבה", למשל, שגם הוא היה דרך הנתונים שהובאו פה לוועדה, דרך המצוקה של האנשים שקנו דירות ומצאו את עצמם ללא כלום.

רוני חזקיהו: אנחנו נכנסנו אז לתמונה, וישבנו פה בדיונים.

רוני חזקיהו: פעם אחת היה גם דיון משותף לוועדת הכלכלה ולוועדת הכספים.

רוני חזקיהו: דרך זה יצאנו באקט שהוא לא בדיוק לפי הספר, מה שנקרא, שמתאים לפיקוח על בנקים לעשות, וזאת היתה מעורבות מעבר לסמכויות הרגילות, אלא בתוקף מעמדנו כפיקוח על הבנקים.

רוני חזקיהו: באמצעות זה גרמנו למצב שהבנקים העבירו, בסופו של דבר, לצרכנים דרך המנהל המיוחד למעלה מ-300 מיליון שקלים.

רוני חזקיהו: אם לא היינו מתערבים, ואם הוועדה הזאת לא היתה מתערבת, זה היה נדון עד היום בבתי משפט.

רוני חזקיהו: זו רק דוגמה לשיתוף פעולה אחד שהיה מקרב רבים.

רוני חזקיהו: יש גם ממשקים שלא שומעים עליהם כי אנחנו מקבלים פניות מחברי כנסת, ואנחנו מטפלים בהם.

רוני חזקיהו: יש גם דברים נוספים שבאים אלינו, ותוך כדי דיון אנחנו מוציאים הוראות וזה לא נגמר בחקיקה.

רוני חזקיהו: אני חושב שהדרך הזאת של ההידברות כשאנחנו באים לייצג את הצד המקצועי, את הצד שאמור לטפל לא רק ביציבות, אלא גם בנושא הצרכני, ושיתוף הפעולה הזה כשאנחנו מביאים את הצד המקצועי, אתם שומעים אותנו, ואנחנו משלבים בין הצורך בחקיקה, מצד אחד, לצורך לתת לכוחות השוק לפעול - לדעתי, השילוב הזה עבד בצורה טובה בארבע השנים האחרונות שאני הייתי.

רוני חזקיהו: יש תמיד חילוקי דעות, ותמיד יש מקום לשיפורים גם אצלנו, וגם אצל אחרים.

רוני חזקיהו: אבל, עצם הדו-שיח הזה אפשר לנו לעשות דברים רבים לטובת עם ישראל, גם בנושא היציבות שאני כמובן לא מוריד מחשיבותו.

רוני חזקיהו: אבל, גם בנושאים האחרים שהוועדה הזאת אמונה עליהם.

רוני חזקיהו: ודי אם נזכיר דברים אחרונים שקרו לנו גם בתחום הנדל"ן, וגם בתחומים אחרים.

רוני חזקיהו: אני בטוח ששיתוף הפעולה יימשך בתקופה של דודו שצמח מהפיקוח, ומביא איתו את כל התובנות של עשרים השנים האחרונות, וגם את הדרך שהיתה בארבע השנים האחרונות עם האנשים האחרים, במיוחד אגף יחסי בנק-לקוח שהוקם בתקופתי.

רוני חזקיהו: ניתן מעמד של סגן מפקח לנושא הזה, וזה רק מעלה את החשיבות.

רוני חזקיהו: אני רוצה לסיים ולומר תודה רבה לכל מי שהיה שותף לדיונים: למועצה לצרכנות, לנציגי הבנקים, לאיגוד הבנקים, ולאחרים.

רוני חזקיהו: וכמובן, בראש ובראשונה, לחברי הכנסת וליושבי-ראש הוועדות, ולמזכירות.

רוני חזקיהו: תודה רבה על כל התקופה.

רוני חזקיהו: תמשיכו כך.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה.

כרמל שאמה-הכהן: בדברים אלו אנחנו מסיימים את הישיבה הנוכחית, ופותחים תוך שתי דקות את הישיבה הבאה בעניין אחר לגמרי.

כרמל שאמה-הכהן: אני מודה למפקח היוצא, מודה למפקח הנכנס, מודה לכולם.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה.