הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 144, 2010-12-20 12:00

יואל חסון: בוקר טוב, אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה.

יואל חסון: ישיבת המשך לדיון שקיימנו בעבר בנושא השירות הלאומי – דוח מבקר המדינה 60ב' בנושא יישום השירות האזרחי לפי חוק טל והבקרה עליו והיבטים אחרים.

יואל חסון: הנושא הזה היה על סדר היום גם בעקבות דוח מבקר המדינה וגם כי בימים האחרים בגלל החלטות ממשלה אנחנו דנים בכלל בנושא השוויון בנשיאת הנטל ועל דברים הקשורים בעניין הזה.

יואל חסון: אני חושב שאחד הכלים של שירות אזרחי הוא דבר שצריך ללמוד.

יואל חסון: אז התמקדנו יותר בשירות הלאומי.

יואל חסון: היום נתמקד גם בנושא של השירות האזרחי שהוא בעיניי כלי חשוב לייצר ולקבע את העיקרון של שוויון בנטל.

יואל חסון: לדעתי זה אפשרי, זה אפשרי לכל סקטור בחברה הישראלית רק צריך למצוא את הנוסחה המתאימה ולעשות את זה,  לעשות את זה.

יואל חסון: אני חייב להגיד דבר בהקשר אחר, קראתי וגם שמחתי לשמוע את עמדת הרמטכ"ל שנאמרה.

יואל חסון: שמעתי לא פעם גורמים גם בצבא וגם גורמים במדינה שאומרים " אם מחר כל החרדים ירצו להתגייס לצבא, צבא ההגנה לישראל לא יוכל לקלוט אותם".

יואל חסון: זאת אמירה שאני לא מוכן לקבל אותה.

יואל חסון: זה לא אומר שאני רוצה כעת שכל החרדים יתגייסו לצבא ההגנה לישראל.

יואל חסון: אני רוצה שכל החרדים יהיו חלק מהנטל – זה כן.

יואל חסון: אבל אם מחר תתקבל החלטה שהחרדים צריכים להתגייס לצבא ההגנה לישראל או למסגרות צבאיות כאלה ואחרות, הצבא צריך לקלוט אותם.

יואל חסון: אי אפשר בכלל לקבל את הדבר הזה.

יואל חסון: הרי לא יכול להיות שמתקיים כאן ויכוח על השוויון בנטל ומצד שני מגיע הצבא ואומר "לא.

יואל חסון: גם אם אתם תחליטו שכן, אין לי מקום לכולם".

יואל חסון: זה צבא העם או לא הצבא של כולם?

אורי אורבך: אז היום נחה דעתך כששמעת את הרמטכ"ל?

יואל חסון: קצת יותר טוב ממה שהיה קודם, אבל עדיין מודאג.

אורי אורבך: אולי נתחיל בשלב הזה שכל החרדים ישבו וילמדו תורה, גם זה יהיה הישג יפה.

יואל חסון: אני מסכים עם הדבר הזה.

יואל חסון: באמת אני אומר שאין דבר כזה.

יואל חסון: בכל אופן אני אומר שיש את האמירה שאומרים שהצבא הוא צבא שיש לו מדינה.

יואל חסון: אני לא מוכן לקבל את הדבר הזה.

יואל חסון: למדינה שלנו יש צבא שנקרא צבא ההגנה לישראל, צבא שאנחנו גאים בו ומרוצים ממנו והוא חשוב לנו.

יואל חסון: בסופו של דבר הוא כלי.

יואל חסון: הוא צבא העם והוא צריך להתמודד עם העם על כל חלקיו.

יואל חסון: היה וזו תהייה החלטה, זה לא טיעון שניתן לקבל אותו.

יואל חסון: אני מבקש מהגברת לאה עוזיאל לחזור לשם התזכורת על המסקנות העקרוניות שהיו בעניין השירות הלאומי ולהיכנס קצת יותר לעניין של השירות האזרחי.

יואל חסון: בבקשה.

לאה עוזיאל: אני רוצה להזכיר שבנושא השירות הלאומי הצבענו על מספר לקויים.

לאה עוזיאל: מנהלת השירות התחילה בעצם את פעילותה רק בשנת 2008 ובשנה וחצי הראשונות אותן אנחנו בדקנו היא סבלה מחוסר ממשי של כוח אדם.

לאה עוזיאל: בנוסף לכך העבירו את האחריות על המנהלת ממשרד למשרד ומשר לשר.

לאה עוזיאל: הדברים האלה פגעו מאוד בתפקודה של המנהלת ובהתאם לכך גם במערך השירות הלאומי בעצמו.

לאה עוזיאל: הוזכר בדוח שהמנהלת הוקמה בעקבות מסקנות וועדת עברי ובעקבות החלטות ממשלה.

לאה עוזיאל: המסקנות של הוועדה והחלטות הממשלה לא יושמו במלואם.

לאה עוזיאל: שוב, גם בגלל מחלות הילדות של המנהלת.

לאה עוזיאל: העלנו לקויים שונים בנושא מערך השירות הלאומי כמו חוסר תקציב במשרד החינוך  -דבר הגורם מדי שנה לבעיה של חוסר במיליוני שקלים.

לאה עוזיאל: דובר על נושא המכרזים להפעלת מתנדבי שירות לאומי במשרדי ממשלה שיוצאים בתקופה מאוחרת של השנה, כך שקשה להיערך לקראת שנת ההתנדבות שהיא גם שנת הלימודים.

לאה עוזיאל: איחור ניכר בתשלומים של משרדי ממשלה.

לאה עוזיאל: אלו הנקודות העיקריות עליהן דיברנו בפעם הקודמת בנושא השירות הלאומי.

לאה עוזיאל: זה התזכור.

לאה עוזיאל: למנהלת השירות הלאומי יש לה פן נוסף וזה השירות האזרחי של תלמידי הישיבות לפי חוק טל.

לאה עוזיאל: בנושא הזה לא דיברנו ואני אפרט יותר בנושא.

לאה עוזיאל: מערך השירות האזרחי לפי חוק טל, אני אקרא לו השירות האזרחי כדי לא לחזור על כל המשפט כל הזמן, התחיל להיות מופעל רק בשנת 2008 עם הקמת המנהלת.

לאה עוזיאל: משכך זה שירות שהוא בתחילת דרכו ויש לבססו עם הנורמות הרצויות.

לאה עוזיאל: בשנת 2009 היו כ- 1,000 משרתים, היום כ- 1,500.

לאה עוזיאל: למשרתים הפוטנציאליים אין די מידע על מסגרות השירות הקיימות.

לאה עוזיאל: היות וסוגיית הפרסום מאוד מורכבת בגלל רגישות הנושא, ממליץ משרד מבקר המדינה, כי על המנהלת למצוא ערוצים מתאימים להפצת רעיון השירות האזרחי במגזר החרדי.

לאה עוזיאל: כמו כן עליה להנגיש את המידע העדכני לתלמידי הישיבות שהם הצרכנים בכוח.

לאה עוזיאל: חוק טל קובע ששירות אזרחי יעשה בין היתר למטרות: בריאות, רווחה וקליטת עלייה.

לאה עוזיאל: לפי החלטת הכנסת במהלך החקיקה החינוך לא נכלל בין תחומי השירות האזרחי.

לאה עוזיאל: אף על פי כן מצאנו שכ -40% מהמשרתים בשירות אזרחי עושים שירות בתחומי החינוך המיוחד – כ- 7%.

לאה עוזיאל: בחונכות כ- 33%.

לאה עוזיאל: המלצנו לקבוע כללים בוררים להבחנה בין תחומי השירות השונים מכיוון שבנוגע לחונכות מנהלת השירות עומדת על כך שזה תחום שקשור לרווחה.

לאה עוזיאל: אנחנו סבורים אחרת ואני מניחה שניכנס לסוגיה יותר מאוחר.

לאה עוזיאל: המלצנו שתהייה הבחנה מדויקת בין תחום אחד לתחום אחר.

לאה עוזיאל: מהחומר שאספנו בגוף המתפעל העלנו שמשרתי שירות אזרחי שעסקו בחנוכות אירחו בבתיהם בסופי שבוע חניכים כדבר שבשגרה.

לאה עוזיאל: היות וסוף שבוע משתרע על פני 24 עד 36 שעות הם דיווחו על 24 עד 36 שעות שירות רצופות.

לאה עוזיאל: מה שסגר כמעט שבוע של שירות אזרחי.

לאה עוזיאל: בחודשי הקיץ כשהחניכים היו בחופשה נערכו בכפר נוער פעילויות משותפות שכללו לינה.

לאה עוזיאל: שוב, גם כאן דיווחו על ימים אלה כולל הלילות כרצף של שעות שירות.

לאה עוזיאל: גם כאן השלימו את שעות השירות השבועיות במהלך ימים ספורים.

לאה עוזיאל: העלנו עוד, שמשרתי שירות אזרחי לא קיבלו הכשרה מתאימה טרם התחלת שירותם.

לאה עוזיאל: למנהלת השירות אין מערך פיקוח אפקטיבי.

לאה עוזיאל: עיקר הפיקוח נעשה על ידי הגוף המתפעל שהוא עושה ביקורות באמצעות הרכזים שהוא מעסיק.

לאה עוזיאל: כך שנוצר מצב שהגוף המבצע מפקח על עצמו, מה עוד שמדובר בגוף בעל אוריינטציה של עשיית רווחים והכנסתו תלויה במספר המשרתים.

לאה עוזיאל: הגוף המתפעל התחייב במרכז לשירותי תפעול להפעיל רכזים ביחס של רכז אחד ל- 45 איש, למרות זאת הוא לא עומד בתנאים שהוא התחייב לקיימם.

לאה עוזיאל: מצאנו ש- 8 רכזים מתוך 20 ריכזו 55 עד 77 משרתי שירות אזרחי, דבר שמוריד את רמת הריכוז.

לאה עוזיאל: שמונה מהרכזים עוסקים בתפקידי מטה של הגוף המתפעל והמנהלת לא נוקטת בשום דבר כדי לתקן את הנושא.

לאה עוזיאל: מצאנו גם שבביקורות שערכנו  בגוף המתפעל נמצאו קשרי משפחה בין המשרתים לבין בעלי תפקידים של הגופים המפעילים.

לאה עוזיאל: מצאנו שני גופים מפעילים שבהם משרתי השירות האזרחי היו קודם מנהלי הגוף עוד קודם שהם התחילו את השירות.

לאה עוזיאל: הכל מחומרים של הגוף המתפעל.

לאה עוזיאל: זאת אומרת הם בעצם ידעו על הכל.

לאה עוזיאל: לקויים נוספים שהעלנו הם לקויים בדוחות נוכחות ועוד לקווים פחות מרכזיים.

לאה עוזיאל: לסיכום, משרד מבקר המדינה אומר שהיות ומערך השירות האזרחי נמצא בראשית דרכו ונוכח הצפי לגידול במספר המשרתים והרצון להפוך את השירות הזה למסלול מקובל בחברה החרדית.

לאה עוזיאל: בהתחשב במאפיינים המיוחדים של האוכלוסייה המשרתים, אנחנו ממליצים למנהלת השירות ולשר הממונה לפעול לכיוון איכות השירות והפעלתו לפי כללי מנהל תקין.

לאה עוזיאל: על מנהלת השירות לפתח מנגנוני פיקוח ובקרה  יעילים על השירות אשר יבטיחו את יעילותו.

לאה עוזיאל: העדר מנגנונים כאלה יכול להניב דפוסי התנהגות בלתי ראויים הן מצד המשרתים והן מצד הגופים המפעילים.

לאה עוזיאל: יש להקפיד על איכות השירות האזרחי ולהבטיח שהרצון להגדיל את מספר המשרתים לא יבוא על חשבון האיכות.

לאה עוזיאל: חילופי יו"ר – היו"ר אורי אורבך

אורי אורבך: תודה.

אורי אורבך: אנחנו נפנה מיד לשר.

אורי אורבך: אני רק רוצה להבהיר את חשיבות לא רק של הדיון הספציפי הזה, אלא לנושא בכלל.

אורי אורבך: זה התחום המרכזי שבו הולך להיות השינוי בשנים הקרובות בכל היחס של השתלבות חרדים בצבא/עבודה.

אורי אורבך: כלומר ו/או או, וגם וגם, כי השירות האזרחי ממלא שתי פונקציות מאוד דרמטיות.

אורי אורבך: האחת הוא תחליף לצבא, אני לא נכנס כרגע לוויכוח אם זה ראוי או לא ראוי.

אורי אורבך: זו דרך למלא חובה למדינה ולחברה שלא באמצעות שירות צבאי שאיתו יש כל מיני בעיות מבחינת האוכלוסייה החרדית.

אורי אורבך: הוא מסלול כניסה ראוי וסביר לשוק העבודה.

אורי אורבך: שלישת הוא דבר מהותי לשינוי הרגלי התעסוקה והשירות של חברה חרדית.

אורי אורבך: יכול להיות, ויכול להיות שזו הכוונה ועל כך נשמע, שזה חדר הסתגלות.

אורי אורבך: כשאנחנו נכנסים למערת נטיפים או לחדר חשוך יש חדר הסתגלות מסוים כדי להתרגל לתאורה החדשה – זה הולך להיות חדר ההסתגלות העיקרי של החברה החרדית לחברה האזרחית-כללית-חילונית.

אורי אורבך: לכן אנחנו צריכים לנהוג פה בזהירות, ברגישות וגם בנחישות בהקשרים נוספים.

אורי אורבך: מכאן נובעת חשיבותו הגדולה של הדיון הזה.

אורי אורבך: אדוני השר בבקשה.

דניאל הרשקוביץ: אני מודה למבקר המדינה על הביקורת, שבאמת שימשה כנר לרגלנו בבואנו לתקן, אני שמח לומר שחלק גדול מהלקויים, מדובר כאן בדוח שנכתב לפני שנה וחצי ומאז עברו מים בירדן כולל גם התיישבות של המערכת עד שנכנס המנהל הקבוע למנהלת.

דניאל הרשקוביץ: אני אומר אמירה ואעיר הערה שמתלבשת על מה שאמר קודם חבר הכנסת יואל חסון ועכשיו חברי חבר הכנסת אורי אורבך.

דניאל הרשקוביץ: ראשית בראיה שלי לא מדובר בשוויוניות בנטל.

דניאל הרשקוביץ: אני לא רואה שום דבר שווה בשירות הצבאי, אני חושב שאין בינינו על כך מחלוקת.

דניאל הרשקוביץ: יש כאן כן נשיאה בנטל ואני חושב שמדובר כאן במגמה.

דניאל הרשקוביץ: אני רואה בה באמת מגמה ראשונה במעלה וקשה להפריז בחשיבות מעלתה, הנושא של הציבור החרדי בנשיאת הנטל.

דניאל הרשקוביץ: זה משתלב אגב גם אנחנו שותפים לה עם הצעת מחליטים.

דניאל הרשקוביץ: הייתה אמורה לבוא אתמול להחלטת ממשלה ורק בשל סדר היום העמוס זה נדחה לישיבה הבאה.

דניאל הרשקוביץ: מדובר בהצעת מחליטים שמדברת על תכנית חומש שבא בכל שנה מעלים באופן הדרגתי את מספר החרדים המשרתים בצבא, כמו מספר החרדים המשרתים בשירות האזרחי.

דניאל הרשקוביץ: וזאת כדי להביא באמת לנשיאה בנטל שכולנו רואים בה חשיבות לאומית ממעלה ראשונה.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו באמת לא חוסכים מאמצעים לקדם את הנושא.

דניאל הרשקוביץ: אעבור במהירות על הערות שנאמרו כאן.

דניאל הרשקוביץ: קודם כל ההערות המשמעותיות ביחס לשירות הלאומי.

דניאל הרשקוביץ: דובר על  הקושי בהעברת תקציבים בעיקר למשרד החינוך.

דניאל הרשקוביץ: צריך להבין שמשרד החינוך הוא המעסיק הגדול של בנות ובנים בשירות הלאומי.

דניאל הרשקוביץ: מדובר גם על מכרזים שיוצאים מאוחר, אגב זאת בגלל שלא מאשרים להוציא את המכרזים עד שאין סעיף תקציבי.

דניאל הרשקוביץ: אני חייב לבשר על שינוי אחד, השנה לראשונה מאז התחיל השירות הלאומי הסכום המיועד לשירות לאומי בחינוך הוכנס לבסיס התקציבים.

דניאל הרשקוביץ: דהיינו אחת הבעיות הייתה שהוא לא היה בבסיס התקציב ובכל פעם היינו צריכים להילחם ולאיים וכדומה.

דניאל הרשקוביץ: השנה הוא הוכנס לראשונה בבסיס התקציב ולכן אני מקווה שפירושו של דבר שמכאן ואליך, ראשית תיחסך מאיתנו אותה תופעה מבישה של הצורך להילחם.

דניאל הרשקוביץ: באמת שתהייה אפשרות להוציא את המכרזים בזמן היות והתקציב הוסדר.

דניאל הרשקוביץ: הועלתה בעיה של כוח אדם, באמת יש לנו בעיית כוח אדם.

דניאל הרשקוביץ: יש לנו חוסר בשלושה תקנים ואת החוסר בשלושה תקנים לא מאפשרים לנו לאייש.

דניאל הרשקוביץ: צריך להבין למה לא נותנים לנו לאייש אותם.

דניאל הרשקוביץ: תקן אחד היה צריך להיות מועבר ממשרד הרווחה לשירות הלאומי כשהוקמה המנהלת.

דניאל הרשקוביץ: את שני תקנים נוספים צריך לתת האוצר.

דניאל הרשקוביץ: משרד הרווחה עדיין לא העביר את התקן ומשרד האוצר מתנה, מתנה במפורש את מתן שני התקנים הנוספים בכך שמשרד הרווחה יעביר את התקן.

דניאל הרשקוביץ: כלומר אנחנו ניצבים כאן לכאורה בפני שוקת שבורה.

דניאל הרשקוביץ: אני אומר לכאורה כי יש לנו התחייבות של המנהל הכללי של משרד הרווחה שעם אישור התקציב, התקציב אמור להיות מאושר בקרוב מאוד, יועבר התקן אלינו וממילא יועברו שני התקנים ממשרד האוצר.

דניאל הרשקוביץ: אני מקווה שגם הנושא הזה ייפתר.

דניאל הרשקוביץ: נושא השירות האזרחי – כאן גם אני אשתמש באותו קיצור שהגברת לאה עוזיאל קיבלה על עצמה כדי לא לומר בכל פעם חוק טל וכדומה.

דניאל הרשקוביץ: היו כמה ההערות בנושא המידע שהיה דל ולא היה מעודכן.

דניאל הרשקוביץ: בעקבות הדוח המנהלת באמת הכינה חוברת, גם כרזות מידע ואנחנו נמצאים בתהליך הקמת אתר אינטרנט שייתן מענה לשירות בכלל וגם למגזר החרדי.

דניאל הרשקוביץ: דהיינו אנחנו מגבירים את חשיפת המידע.

דניאל הרשקוביץ: נושא מוסדות חינוך – כעיקרון כל המתנדבים בתחום החונכות בשירות האזרחי, כולם חונכים במוסדות המוכרים על ידי מוסדות הרווחה.

דניאל הרשקוביץ: צריך להבין שמה שמאפיין את המוסדות האלה זה שהמוסדות של נוער בסיכון, מוסדות לנוער בסיכון מהמגזר החרדי.

דניאל הרשקוביץ: צריך גם להבין שיש בעזרת ה', מדובר במוסדות נוער שנאסף מעולם הפשע.

דניאל הרשקוביץ: אגב, מאחר שלא כולם אנשים שילמדו מחר בישיבות, כמעט כולם כשהם משלימים את שהותם באותם מוסדות הם מגיעים לשירות צבאי.

דניאל הרשקוביץ: בכל אופן  לביטוי 'בעזרת ה'' יש חשיבות רבה בעולם החרדי  וגם לקורא למוסד כזה ישיבה.

דניאל הרשקוביץ: לפעמים הוא נקרא 'ישיבה למצוינים'.

דניאל הרשקוביץ: זה שם של קוד.

דניאל הרשקוביץ: כל המוסדות האלה ללא יוצא מהכלל אלה מוסדות שמוכרים על ידי גורמי הרווחה.

דניאל הרשקוביץ: החונכות שם היא חונכות בהתאם.

דניאל הרשקוביץ: דיווחי מתנדבים על שעות שינה ואירוח בבתיהם כשעות פעילות – המנהלת הנחתה את הגופים המעפילים שאינה מכירה יותר בשעות שינה, אינה מכירה בשעות שינה כשעות שירות.

דניאל הרשקוביץ: שעות שינה אינן שעות שירות.

דניאל הרשקוביץ: עוד הנחיה ברורה שהיא אינה מכירה בשירות מהבית בכל צורה שהיא.

דניאל הרשקוביץ: זאת אומרת שאם מישהו לוקח מישהו הביתה זה לא מוכר כשירות.

אורי אורבך: בשבתות, בסופי שבוע.

דניאל הרשקוביץ: כן.

דניאל הרשקוביץ: כן.

דניאל הרשקוביץ: אמרה הגברת לאה עוזיאל, קיבלנו הערה ובאמת הוצאנו הנחיה ברורה.

דניאל הרשקוביץ: נאמר שלא התקיימה הכשרה מתאימה למשרתי השירות האזרחי – המנהלת דורשת היום מכל הגופים המפעילים החדשים הכשרה ספציפית לתחום ההתנדבות.

דניאל הרשקוביץ: לכן המשרד לבטחון פנים, המשרד לאזרחים וותיקים, מגן דוד אדום, הג'וינט וכדומה מבצעים הכשרה מובנת.

דניאל הרשקוביץ: המנהלת הכינה גם תכנית להכשרה כללית שהיא תתחיל לפעול על ידי הגוף המתפעל עד לחודש מרץ 2011.

דניאל הרשקוביץ: מספר המרכזים אינו בהתאם לדרישות – היום היקף הרכזים תואם את הקריטריונים.

דניאל הרשקוביץ: נכון להיום יש לנו 31 רכזים מול 1,552 מתנדבים.

דניאל הרשקוביץ: קשרי משפחה בין המשרתים לבין בעלי תפקידים – אמירה שהמנהלת לא הפסיקה את השירות של בני משפחה.

דניאל הרשקוביץ: המנהלת נכון לעכשיו הוציא הנחיה מפורשת שאין להעסיק קרובי משפחה.

דניאל הרשקוביץ: היא גם הביאה לשימוע גוף מפעיל שנמצא כי קיים קשר משפחה בין מנכ"ל העמותה לבין המשרת.

דניאל הרשקוביץ: הן הרכזים והן  הגופים המתפעלים נתבקשו להקפיד על הנושא.

דניאל הרשקוביץ: כמו כן כל מתנדב בתחילת השירות חותם על התחייבות שבה בין היתר הוא מצהיר שאין לו קשרי משפחה עם הגוף המפעיל.

דניאל הרשקוביץ: דיווחים על נוכחות לא נאותה – בעקבות ההערה והארה של משרד מבקר המדינה, ב- 28 באוקטובר הוצאה הנחיה לגוף המטפל ולרכזים להקפיד על דיווח שעות הנוכחות.

דניאל הרשקוביץ: אני חוזר על מה שאמרתי קודם שאין אפשרות לעבוד מהבית.

דניאל הרשקוביץ: אגב, המנהלת אינה מסתפקת בדיווח אלא מבצעת בדיקות מדגמיות.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו מבקשים שבקרוב, עדיין לא אושר לנו אבל ביקשנו, דיברנו על הבעיה של חוסר כוח אדם, אנחנו מקווים שבקרוב יאושר לנו גם תקן נוסף למפקח למגזר החרדי כדי שנוכל להדק את הפיקוח.

דניאל הרשקוביץ: כמה שאני זוכר אלו היו ההערות העיקריות.

דניאל הרשקוביץ: אולי כדי לשבר את האוזן, בין היתר היום במסגרת הידוק הפיקוח שאנחנו מבצעים בין הגופים המפעלים בינהם נמצא גם זק”א – זיהוי קורבנות אסון, בזק”א יש מתנדבים שהם עושים תפקידי מטה בזק”א.

דניאל הרשקוביץ: זק”א ביקשה להרחיב והייתה מוכנה להקצות לנו תנאים למתנדבים שעוסקים בעבודה הקשה של זק”א - זיהוי קורבנות אסון, כלומר שבמקרה אסון הם מוזעקים למקום מסוים.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו מאחלים לזק”א שידיהם תהיינה ריקות מעבודה, אבל מטבע הדברים אנשים בזק”א, המתנדבים המוזעקים למקום אסון נמצא כל אחד מהם במקום עבודתו הרגיל או בישיבה והוא מוזעק על ידי ביפר.

דניאל הרשקוביץ: המנהלת לא הסכימה שאנשים יהיו בישיבות ויוזעקו על ידי ביפר כי אז אין לנו באמת שליטה ובקרה על היקף השירות.

דניאל הרשקוביץ: אמרנו שאנחנו מוכנים בדומה למה שנעשה במגן דוד אדום.

דניאל הרשקוביץ: גם במגן דוד אדום יש בעיה של מתנדבים שאולי לא עובדים במאה אחוז.

דניאל הרשקוביץ: אבל המתנדבים במגן דוד אדום צריכים להיות כל הזמן במתקן של מגן דוד אדום.

דניאל הרשקוביץ: אמרנו שגם כאן הדרישה שלנו - - -

אורי אורבך: במשמרות, לא מוזעקים מהבית.

דניאל הרשקוביץ: לא מוזעקים מהבית.

דניאל הרשקוביץ: המתנדבים מהשירות האזרחי הם כל הזמן.

דניאל הרשקוביץ: כבר שמענו שזה לא שירות מהבית ולא שירות מהישיבה אלא שירות במתקן של מגן דוד אדום שמפעילה אותם כמובן לפי הצורך.

דניאל הרשקוביץ: אמרנו שאנחנו מוכנים לעשות עם זק”א סידור מתאים בתנאי שהאנשים יהיו במתקן של זק”א שיאושר ויבוקר על ידנו.

דניאל הרשקוביץ: דהיינו כל זה מתוך ראיה והבנה שאנחנו לא רוצים כאן לא כאילו ולא לעגל פינות.

דניאל הרשקוביץ: המטרה היא באמת להביא לשירות רציני וראוי.

דניאל הרשקוביץ: שוב כמו שפתחנו זה מתוך ראיה של החשיבות העליונה שיש לשירות האזרחי.

דניאל הרשקוביץ: אולי גם כפי שאמרה הגברת לאה עוזיאל שמתוך הבנה שבימים אלה, בתקופה הזאת שהמנהלת עושה את צעדיה הראשונים, זו בעצם התקופה בה נקבעות נורמות העבודה ומה שאנחנו מצפים מכולם.

דניאל הרשקוביץ: היו"ר אורי אורבך.

דניאל הרשקוביץ: תודה כבוד השר.

דניאל הרשקוביץ: שר שלום ג'רבי אתה המנהל הכללי של המנהלת.

דניאל הרשקוביץ: תחכים אותנו מה קורה.

דניאל הרשקוביץ: רק שאלה, דובר בזמנו על הקמת חיל מתנדבים, אני מדבר על האוכלוסייה החרדית, של גופים כמו זק”א וגופים אחרים, שיהיה ארגון גג לכל הארגונים האלה כדי להפעיל את השירות האזרחי.

דניאל הרשקוביץ: זה משהו שעלה וגבר?

שלום ג'רבי: אנחנו נעשה קצת סדר.

שלום ג'רבי: קודם כל בשירות האזרחי, אני לא בטוח שכולם יודעים שבשירות האזרחי במגזר החרדי יש שני מסלולים.

שלום ג'רבי: אם אדם צריך לשרת 40 שעות שבועיות במשך שנה, במגזר החרדי הוא יכול לשרת גם 4 שעת ביום במשך שנתיים.

שלום ג'רבי: כלומר שאחרי כן הוא יכול לעבוד וללמוד.

שלום ג'רבי: , אנחנו צריכים לזכור שמדובר באברכים, נכון להיום בנשוי בן 22 נשוי פלוס ילד, או רווק בן 26.

שלום ג'רבי: הם לא יכולים להסתפק ב- 2,000 שקלים ולכן המדינה נתנה להם את האופציה שיכולו לעבוד.

שלום ג'רבי: אנחנו מאוד בעד לשלב אותם כמה שיותר ולהוציא אותם מהקהילה ולשלבם במשרדי ממשלה – אפשרויות שאנחנו פותחים ומרחיבים.

שלום ג'רבי: אנחנו צריכים להבין שמדובר בהתנדבות.

שלום ג'רבי: אנחנו יכולים להביא אותם עד השוקת אבל אנחנו לא יכולים להכריח אותם לשתות.

שלום ג'רבי: אנחנו עושים באמת כל מה שניתן.

שלום ג'רבי: אנחנו גם צריכים להתאים לכל אחד את הסביבה שהוא יוכל לחיות בה.

שלום ג'רבי: אני לא יכול להושיב חרדי בחדר עם בנות.

שלום ג'רבי: למשל אם אנחנו פותחים או מרחיבים את המסלול של מגן דוד אדום, אנחנו נבנה חדר מסוים ושבחדר הזה יהיו ספרי קודש ולא תהייה טלוויזיה עם כבלים ולא תהיינה שם בנות.

שלום ג'רבי: זאת כדי שיוכלו ללמוד ולהקפיץ אותם.

שלום ג'רבי: זה בכל מקום בין אם זה במשטרה, בשירות בתי הסוהר ובמקומות אחרים.

שלום ג'רבי: אנחנו מרחיבים והגרף בעלייה.

שלום ג'רבי: ישנם חסמים רבים, לא נעים לי להגיד אבל אתמול ושלשום פורסמו פשקווילים על נושא האזרחי.

שלום ג'רבי: פשקוויל הוא מודעת רחוב.

שלום ג'רבי: פורסמו ברחוב מודעות על השירות האזרחי.

קריאה: נגד.

אורי אורבך: פשקוויל זה נגד.

שלום ג'רבי: הם תמיד נגד .

שלום ג'רבי: פשקווילים נגד השירות האזרחי.

שלום ג'רבי: אנחנו מתמודדים והחבר'ה בעצמם מבולבלים ומגיעים עם חששות.

שלום ג'רבי: ברוך ה' הגרף עולה.

שלום ג'רבי: יש גם הסכמה שבשתיקה גם מצד הרבנים וגם אצל חלק מההנהגה של המגזר החרדי בעד.

שלום ג'רבי: אנחנו מקווים בעזרת ה' להגדיל ולהרחיב את מעגל המתנדבים.

אורי אורבך: אתה כעת רוצה לסקור לנו?

אורי אורבך: הכנתם מצגת.

שלום ג'רבי: אני אתן סקירה כי גם חבר הכנסת ניסים זאב שאל בלחישה אם אפשר לראות במה מדובר.

נסים זאב: גם את השינויים.

שלום ג'רבי: נראה כאן בגרף ואני כמובן אומר בקיצור ובמקום שהיושב ירצה לעצור ולקטוע נעשה בחפץ לב.

שלום ג'רבי: במנהלת השירות הלאומי יש היום 14,170 מתנדבים בכלל.

שלום ג'רבי: המנהלת היא כור ההיתוך, יש בנים ובנות, דתיים, חילוניים, חרדים, ערבים, נוער בסיכון ובעלי צרכים מיוחדים.

שלום ג'רבי: כל אדם שקיבל פטור ולא נקרא לשירות  צבאי אנחנו חפצים ורוצים לשלב אותו אצלנו.

שלום ג'רבי: אנחנו משתדלים לעשות זאת.

שלום ג'רבי: התפלגות המתנדבים – במגזר החרדי אנחנו רואים שיש לנו 1,522 מתנדבים.

שלום ג'רבי: מגזר הערבי – 1,459.

שלום ג'רבי: אם נשים לב שבמגזר החרדי כולם בנים.

שלום ג'רבי: במגזר הערבי  90% בנות ו- 10% בנים.

שלום ג'רבי: יש לנו עוד 300 בעלי צרכים מיוחדים ועוד 400 נוער בסיכון.

שלום ג'רבי: כל אחד שאנחנו מצילים בין אם זה נוער בסיכון או בעלי צרכים מיוחדים - - -

אורי אורבך: הם בתוך השירות הלאומי הכללי.

שלום ג'רבי: בתוך השירות הלאומי הכללי.

שלום ג'רבי: כשאנחנו מדברים על בחור מנוער בסיכון שהצבא לא גייס אותו והוא חוזר לביתו ושם הוא גורם לנזקים גם למשפחתו וגם לסביבתו, לו אנחנו מתאימים מקום מסוים.

שלום ג'רבי: צריכים לראות איך אנחנו מקבלים בחור כזה כשהוא נכנס ואיך הוא יוצא, אנחנו מצילים את האדם שתורם אחר כך לחברה ולא הופך לנטל לחברה.

אורי אורבך: הוא מגיע אליכם?

שלום ג'רבי: יש בעיה.

שלום ג'רבי: אנחנו ביקשנו מהצבא לקבל את הרשימה של החבר'ה שהם לא מגייסים.

שלום ג'רבי: לצערי מטעמי צנעת הפרט הצבא לא מעביר לנו אותה.

שלום ג'רבי: כעת הלשכה המשפטית שלנו, בראשותו של יואב ארבל יחד עם הלשכה המשפטית של משרד הבטחון מנסים להגיע להסדר שיהיה אפשר להתיר את העניין לפחות בחלקו.

שלום ג'רבי: זה נעשה גם עם גדי אגמון מפקד מיטב- הבקו"ם, יש לנו איתו שיתוף נהדר איתו.

שלום ג'רבי: אנחנו מנסים לבחון מערכת יחסים של שיתוף פעולה כדי לשלב אותם.

קריאה: יש בעלי פיגור שכלי ואחרים.

שלום ג'רבי: גם אותם אנחנו לוקחים.

שלום ג'רבי: היום במגזר הערבי יש לנו כ- 1,459 מתנדבים.

שלום ג'רבי: בסך הכל בתוך הקהילה במגזר הערבי 1,008 הם בתוך הקהילה, 75% ועוד 371 מתנדבים מחוץ לקהילה כלומר בבתי חולים או בתי משפט.

שלום ג'רבי: החבר'ה לרוב משרתים את הקהילה הערבית.

שלום ג'רבי: זאת אומרת שאם בחורה משרתת בבית החולים רמב"ם, בשבוע שעבר הייתי שם בסיור ומצאנו בנות נהדרות וגם נתקלו בשבעה חבר'ה מהמגזר הערבי שמשרתים בבית החולים רמב"ם.

שלום ג'רבי: הם בעיקר נותנים שירות לאנשים מהמגזר הערבי, זקנים, סיעודיים שאינם יודעים לקרוא ולכתוב והם מתווכים ומשדכים בין האנשים.

שלום ג'רבי: אנחנו רואים שהמאסה הגדולה זה בתוך המגזר הערבי.

שלום ג'רבי: יש 1,314 בנות ו- 145 בנים.

שלום ג'רבי: לפני כחצי שנה היו מתנדבים במגזר הערבי שרצו להתנדב לשירות לאומי והם לא יכלו כי לא היו תקנים.

שלום ג'רבי: ברוך ה' היום אנחנו נמצאים במצב שיש תקנים וכל מי שרוצה יכול להתנדב.

שלום ג'רבי: עדיין אנחנו אומרים, אני מקווה מאוד שזה יתמלא ונגיע למצב שנצטרך לפתוח תקנים נוספים.

שלום ג'רבי: אבל עדיין יש דרישה גדולה מהמגזר הערבי לבוא ולהתנדב דווקא בתחום החינוך.

נסים זאב: מה המכסה למגזר הערבי?

שלום ג'רבי: נכון להיום גם לגבי המגזר הערבי וגם לגבי המגזר החרדי האוצר, נמצא כאן רן רידניק שיש לנו איתו שיתוף פעולה יוצא מהכלל, הם רואים עין בעין בכל מה שקשור בשירות הלאומי לטובת החברה.

שלום ג'רבי: אין מגבלה.

שלום ג'רבי: בפועל אין, אנחנו באים מרחיבים ומגדילים ואנחנו מקווים מאוד.

שלום ג'רבי: למה עדיין לא הכל התמלא?

שלום ג'רבי: – הזכירה הגברת לאה עוזיאל שהמכרזים יצאו מאוחר וכעת אחרי שזכו העמותות מאיישים.

שלום ג'רבי: יתכן שבמגזר הערבי מי שרוצה לשרת בבית ספר ובגן אין לה אפשרות.

שלום ג'רבי: אגב זה גם במגזר היהודי.

אורי אורבך: כמה עולה תקן?

שלום ג'רבי: יש תקנים של המנהלת שאנחנו מקבלים בחינם ונותנים אותם.

שלום ג'רבי: חוץ מזה תקן במגזר היהודי כמו במגזר הערבי אם זה בת בית זה 1,450 שקלים לתקן אחד.

שלום ג'רבי: זה לחודש וזה כולל את דמי הכיס שלה, את העלויות, נסיעות, ביטוח וכדומה.

שלום ג'רבי: אנחנו מתקדמים, וגם במגזר הערבי המספר עולה.

שלום ג'רבי: במגזר הערבי החסמים הם גדולים וקשים מאוד.

שלום ג'רבי: לצערי ההנהגה הערבית, לא כולה אלא רובה, - - -

נסים זאב: תקנים לבתי חולים למשל.

שלום ג'רבי: לבתי חולים הם תקנים פרטיים שקונים אותם.

שלום ג'רבי: אנחנו צריכים לדעת שמתוך ה- 14,000 מתנדבים 8,000 תקנים הם משרדי ממשלה.

שלום ג'רבי: שאר התקנים הם תקנים פרטיים.

שלום ג'רבי: יש קריטריונים מי יכול לרכוש מתנדב או מתנדבת של השירות הלאומי או האזרחי.

שלום ג'רבי: כמובן שהוא צריך להיות מוסד ללא כוונות רווח.

שלום ג'רבי: הוא צריך לעשות פעילות למען ולטובת החברה.

שלום ג'רבי: זה לא יכול להיות לבעל חברה - - -

נסים זאב: כמה זה עולה לאוצר?

שלום ג'רבי: בסופו של יום משרדי ממשלה זה האוצר.

נסים זאב: זה יכול גם לצאת מהתקציב של כל משרד ומחלקה.

שלום ג'רבי: אבל בסופו של דבר את אותה מחלקה משרד האוצר מתקצב.

קריאה: כמה תקנים יש למנהלת?

שלום ג'רבי: למה בכלל יש תקנים למנהלת?

שלום ג'רבי: – יש תקנים שהמנהלת רואה לנכון להגיד מאחר והעמותות ומכיוון שהגופים המפעילים לא רוצים לרכוש או לקחת אותם.

שלום ג'רבי: המנהלת עושה חשבון מה כדאי, איך כדאי ואיפה כדאי, ובאה ונותנת את המתנדבים למקום שלא עולה להם כסף.

שלום ג'רבי: דיברנו על נוער בסיכון, על בעלי צרכים מיוחדים, מתנדבים במגזר הערבי.

שלום ג'רבי: יש לנו בעיה כי יש חוסר מודעות גם בקרב הגופים המפעילים וגם בקרב המתנדבים בשני המגזרים.

שלום ג'רבי: גם במגזר החרדי וגם במגזר הערבי.

אורי אורבך: יש התנגדות בקרב הגופים במגזר הערבי והאוכלוסייה החרדית לקחת בני שירות אזרחי מסיבות - - -

שלום ג'רבי: בעיקר מסיבות אידיאולוגיות.

שלום ג'רבי: לדוגמה במגזר הערבי לפני מספר חודשים הגיעה רכזת למקום מסוים, נתנו לה מכות והיא אושפזה בבית חולים.

שלום ג'רבי: לפני כחודשיים ראש מועצה מסוימת החליט על דעת עצמו להעיף ארבע - - -

ניצן הורוביץ: איזו רכזת , באיזה מוסד?

שלום ג'רבי: מאיזו עמותה.

ניצן הורוביץ: אחת הבעיות עם המגזר הערבי היא שיש התנגדות אידיאולוגית.

שלום ג'רבי: העמותות עצמן, מה שנקרא הגופים המוכרים, יש שבע עמותות כאלה.

שלום ג'רבי: בעמותה "לשוויון" הרכזת היא ערביה, כל העמותות מגייסות גם בנים וגם בנות מכל המגזרים, וגם העמותה הערבית מגייסת יהודים.

שלום ג'רבי: אף אחד לא מונע מאף אחת לגייס מתנדבים, להיפך אנחנו מעודדים שיבואו כמה שיותר.

שלום ג'רבי: אותה בחורה הגיעה למקום מסוים, חטפה מכות ואושפזה בבית חולים.

שלום ג'רבי: לחבר'ה הצעירים, אני מזמין אותך לסיור איתי, קוראים להם בוגדים ומשמיצים אותם.

שלום ג'רבי: כלומר הילדים החמודים שרוצים להתנדב, אגב הם מתנדבים בקהילה ובחברה.

שלום ג'רבי: לא לוקחים אותם עכשיו לשרת ביהודה ושומרון או בשירות לבטחון כללי.

שלום ג'רבי: הם באים ומשרתים בקהילה ובחברה וממש מנדים אותם.

שלום ג'רבי: ההתמודדות קשה מאוד.

שלום ג'רבי: למזלנו המתנדבים הם חבר'ה איכותיים ונהדרים.

שלום ג'רבי: אנחנו מתמודדים עם הבעיה הזאת.

שלום ג'רבי: ההתנגדות הקשה היא של וועדת ההנהגה וההנהגה הפוליטית.

שלום ג'רבי: אנחנו מתמודדים איתם ובסוף החבר'ה מצביעים ברגליים והגרף עולה.

שלום ג'רבי: התמודדות שלהם היא התמודדות לא קלה ולא פשוטה.

שלום ג'רבי: חוק טל – יש מספר תחומים שמתנדבים בחוק טל יכולים להתנדב והם: ברווחה, בריאות, בריאות הציבור, עלייה, הגנת הסביבה, בטחון פנים ושירותי הצלה.

שלום ג'רבי: השירות לא מתבצע בתחום החינוך למעט חינוך מיוחד.

שלום ג'רבי: כך שכל ההשמצות על כך שהם משרתים שירות לאומי במקום בו הם לומדים הם לא נכונים.

שלום ג'רבי: השר התייחס לזה, השם ישיבה למקום שהם משרתים זה רק סמנטיקה ומדובר בעצם במוסד לעבריינים.

שלום ג'רבי: כמו שאמרנו קהל היעד הוא מגיל 22 נשוי פלוס ילד או בן 26 רווק.

שלום ג'רבי: היום אנחנו עומדים על 1,552 מתנדבים ולפני שנה היינו עם 1,000 מתנדבים.

שלום ג'רבי: שוב, ההתלבטות שלנו היא התלבטות קשה גם בנוגע למגזר החרדי וגם עם המגזר הערבי האם לפרסם יותר ולהשקיע בקמפיין.

שלום ג'רבי: יש צדדים לכאן ולכאן ואנחנו עדיין לא יצאנו בקמפיין נרחב לא למגזר החרדי וגם לא לערבי כי אומרים שאם נרחיב את הקמפיין תהייה התנגדות קשה וגדולה יותר.

שלום ג'רבי: זאת הסיבה שאנחנו הולכים בקמפיין עדין בשני המגזרים האלה.

נסים זאב: אבל למה צריך שיהיה - - -

דניאל הרשקוביץ: זה באמת חלק מהצעת המחליטים שאתמול לא הגיעה לממשלה והיא תגיע בשבוע הבאה.

שלום ג'רבי: מדובר על גיל 22 שיכול להיכנס לתחומי ההצלה, ובן 24 נשוי בלי ילד יכול כבר להיכנס לכל מסלולי השירות האזרחי, בגיל 26 נשוי פלוס ילד.

שלום ג'רבי: אני מסתובב הרבה בקרב הציבור החרדי כמו שאני מסתובב בציבור הערבי, לצערי גם בציבור החרדי וגם בערבי יש חוסר מודעות בקרב החבר'ה עצמם שאינם יודעים שהאפשרות קיימת.

שלום ג'רבי: יש חששות שמא אחר כך זה יהיה חובה ויחייבו אותם ושהם יצטרכו להצהיר הצהרות.

שלום ג'רבי: אין הצהרות וזה לא קשור לצבא, לא קשור לא בכלל למשרד הבטחון.

שלום ג'רבי: אני מכריז שהכל מתבצע באופן ברור ומסודר.

אורי אורבך: מסקרן אותי אם אתם הייתם רוצים לפרסם מודעות בעיתונות החרדית.

אורי אורבך: זה לא עולה על הדעת?

שלום ג'רבי: זה עולה על הדעת.

שלום ג'רבי: יש לנו כל מיני שיטות, אתה כאיש תקשורת לשעבר בוודאי יודע ואולי נתייעץ איתך בעתיד.

שלום ג'רבי: יש כתבות יזומות ודברים נוספים שאנחנו רוצים לעשות ועושים אותם.

שלום ג'רבי: לדעתי בסך הכל גם במגזר החרדי וגם במגזר הערבי, אתה אדוני היושב ראש התייחסת לכך - - -

אורי אורבך: תנסה לפרסם את זה ב"יתד נאמן" ונראה עם זה שווה, אם תהייה התנגדות.

שלום ג'רבי: אנחנו מהלכים כאן על חבל דק.

ניצן הורוביץ: יש הטבות בשירות הלאומי והאזרחי, אז אולי כדאי לפרסם אותן.

אורי אורבך: אפשר לפרסם רק את ההטבות ולא את השירות.

שלום ג'רבי: נכון מאוד וזה חלק מהעסק.

שלום ג'רבי: באמת הם לא יודעים מהן ההטבות.

שלום ג'רבי: אנחנו מוציאים כעת חוברות מסודרות לשני המגזרים שכמובן תופיע גם בערבית, גם את ההטבות וגם את החובות שלהם, וגם את האופציות שיש להם בתום השירות.

שלום ג'רבי: זו חוברת שיורדת לדפוס.

שלום ג'רבי: דברתי על שני המסלולים, האחד מסלול מלא במשך שנה של 40 שעות שבועיות.

שלום ג'רבי: זה 37%, ולמי שזה מפוצל זה 62%.

שלום ג'רבי: התפלגות תחומי ההתנדבות – איכות הסביבה, רווחה, זהירות בדרכים, חירום ובטחון, בריאות ורפואה וכדומה.

שלום ג'רבי: בסך הכל אנחנו מדברים על השילוב שלהם בקהילה.

אורי אורבך: אתה יכול בשורה אחת לציין מהן ההטבות למי שמשלים את השירות?

שלום ג'רבי: ההטבות הן כמו בת שמתנדבת בשירות האזרחי לאומי וכמו של משרת בצבא.

שלום ג'רבי: הזכויות וההטבות של משרת בשירות הלאומי או האזרחי הן כמו של מי ששרת בצבא בשירות עורפי.

שלום ג'רבי: כמובן ביחס למספר החודשים שהוא שירת.

שלום ג'רבי: זאת אומרת אם בחור שירת שנים עשר חודשים הוא יקבל את אותן ההטבות של חייל בשירות עורפי ששירת אבל לפי שנים עשר חודשים ולא שלושים ושישה חודשים.

שלום ג'רבי: גם אם הבת שלך שתשרת וגם בן או בת ששירת בשירות האזרחי.

שלום ג'רבי: זה נכון גם לגבי המגזר הערבי.

אורי אורבך: בניגוד למה שפורסם היום שההטבות כמו שירות צבאי מלא.

שלום ג'רבי: יש המון הטבות למשל שכולם משרתים רק בקהילה שלהם ובמשרדי ממשלה.

שלום ג'רבי: לקחנו משרד יחסי ציבור שיעשה עבודתו נאמנה.

שלום ג'רבי: הדבר לא פשוט אבל אנחנו מתמודדים.

שלום ג'רבי: אמרתי ואני חוזר, יש לנו שיתוף פעולה, מאחר והוא יושב ממולי והוא מסמיק אני לא אוסף, אני חוזר ואומר שיש לנו שיתוף פעולה יוצא מהכלל עם האוצר, בדרך כלל על השולחן הזה חובטים בהם ואני כאן מלטף אותם.

אורי אורבך: תודה רבה אדוני.

אורי אורבך: אנחנו נפתח את הדיון עם אחד מחבר כנסת ולחלופין אחד מהמשתתפים שאינו חבר  כנסת.

אורי אורבך: בבקשה חבר הכנסת ניסים זאב.

נסים זאב: אני מציע שנשמע את אנשי המקצוע.

שחר בוצר: אני לא אכנס לפרטים בפרט שיושבים כאן אנשים שמבינים בזה יותר מאיתו ומכירים את הנושא לעומק.

שחר בוצר: אני רק אגיד באופן הכללי שהתאחדות הסטודנטים מתכוונת לקיים דיון עוד החודש בנשיאות על הנושא של שוויון בנטל.

שחר בוצר: אנחנו הגדרנו את זה כאחד הנושאים החברתיים העיקריים בו אנחנו מתכוונים להתעסק בשנה הקרובה.

שחר בוצר: גם במובן המאבק שעלה אתמול בממשלה להצבעה בנושא חוק האברכים, אבל לא פחות ואולי יותר חשוב מבחינתו, נושא השוויון בנטל בין אם בשירות צבאי או שירות אזרחי.

שחר בוצר: אני חושב שנכון יהיה, ובטח שאחרי שאתמול הצביעו בממשלה על נושא שוויון בנטל, הצעה שעברה סוג של מחטף, וגם בנושא האברכים שבאמצעות הוועדה או דרך חברי הכנסת קבעו דיון בנושא הזה.

שחר בוצר: לפחות בנושא האברכים, אגב גם בנושא השירות הצבאי שנדון בבית הדין הגבוה לצדק, בשני הנושאים האלה בית הדין הגבוה לצדק ביקש שתתקבל החלטה במליאה – החלטה בחקיקה.

שחר בוצר: הניסיון הזה של הממשלה להעביר את זה בהחלטת ממשלה - - -

אורי אורבך: אתה מדבר על חוק האברכים.

שחר בוצר: כן.

שחר בוצר: אבל גם החלטה בנושא גיוס צבאי שהתקבלה בהחלטת ממשלה.

שחר בוצר: בסוף זה לא הבדל.

שחר בוצר: יש כוונה, לפחות הייתה כוונה ויכול להיות שהם הורידו את זה ברגע האחרון.

שחר בוצר: הוגש איזה דוח לשרים והם היו אמורים להציג.

שחר בוצר: אני חושב שבשני הדיונים האלה יהיה נכון שיתקיים דיון במליאה והכנסת תיתן את דעתה ולא רק הממשלה.

אורי אורבך: אני אומר לכם כסטודנטים וגם לאחרים, השר בעצמו אמר שאין כאן בשוויון בנטל כיוון שמדובר בשירות שהוא פחות משירות צבאי.

אורי אורבך: אנחנו מתחילים בהתחלה של נשיאה בנטל.

אורי אורבך: זה לא ברמה מספקת אבל זו המגמה אם אנחנו מאמינים לתכנית.

אורי אורבך: תסתכלו גם על אלמנט השינוי לעומת מה שהיה בעבר.

שחר בוצר: אנחנו מקבלים את זה לגמרי, אני חושב שהיה אפשר לראות את זה גם בעמדה שפרסמנו ביום שישי למרות שאנחנו חושבים שהרפורמה בנושא האברכים לא מספקת וזה לא המאה אחוז לו פיללנו.

שחר בוצר: גם זה מבחינתו הוא שינוי מגמה חיובי.

שחר בוצר: אין ספק שגם צריך להסתכל במבט אנושי על הנושאים ולא לצפות לשינוי של מאה אחוז מהיום למחר.

שחר בוצר: אנחנו מסתכלים על זה בצורה מאוד ריאלית.

אורי אורבך: אני רוצה לשמוע את עמדת האוצר.

אורי אורבך: נציג האוצר בבקשה.

רן רידניק: אני מאגף התקציבים במשרד האוצר.

רן רידניק: ברשותכם אני בשלוש ארבע מילים אדבר לגבי החלטת הממשלה, כמו שאמר השר שלא נידונה ואנחנו מקווים שהיא תידון בישיבה הקרובה או בחודש הקרוב.

רן רידניק: מבחינתו מדובר באמצע הדרך, בקביעת יעדי גיוס ארוכי טווח שאפתניים  ברי השגה שבמסגרתם חלק מהותי מהציבור החרדי יתגייס לשירות צבאי מותאם או דרך שחר או דרך נח"ל חרדי או מסלולים אחרים, או לשירות אזרחי במסלולים מותאמים.

רן רידניק: לדעתי וגם כמו שאמרתם יש כאן ראשית שילוב בחברה האזרחית והתחלה בנשיאה בנטל.

רן רידניק: יש חשיבות לשילוב בשוק העבודה שזה נשיאה בנטל הכלכלי – אצלנו זו החלטה מאוד שאפתנית וגם יש לה משאבים מוקצים בשבילה.

רן רידניק: כמו שההחלטה הזאת תבוא לדיון הבענו בדיונים קודמים את המחויבות לקידום השירות האזרחי.

רן רידניק: זה בא לידי ביטוי גם בפן התקציבי וגם מבחינת כוח אדם.

רן רידניק: זה מנוף מצוין הן בשילוב בחברה האזרחית והן שילוב בתעסוקה שאנחנו מתקצבים בהתאם.

רן רידניק: נתונים על התקציב – תקציב המנהלת ב- 2010 המקורי היה 30.5 מיליון שקלים ובשנת 2011 הוא יעמוד על  כ- 66 מיליון שקלים.

רן רידניק: אפשר לראות מהמספרים שיש גידול תקציבי ניכר.

רן רידניק: חלק מהגידול הניכר הוא כתוצאה  ממספר המשרתים החרדים בשירות אזרחי.

רן רידניק: בקרה ופיקוח – נושא שעלה, הוקצה 1.5 שקל לטובת מכרז בקרה ופיקוח - - - -

אורי אורבך: ההכפלה היא על תקנים או הכפלה כללית על כל הפעילות?

רן רידניק: ההכפלה היא בעיקר בגין מימון תקנים.

רן רידניק: כלומר יש גם את הסוגיה של מכרז בקרה ופיקוח שהוספנו לטובתו 1.5 מיליון שקל.

רן רידניק: זו נקודה שצוינה ואנחנו רוצים לחזק ותומכים.

רן רידניק: גם מבחינת כוח אדם בסיכום התקציבי לשנת 2011 המנהלת קיבלה תוספות כוח אדם, נדמה לי שזה היה 3.1 והיום היא עומדת על 13 עובדים ושני סטודנטים.

רן רידניק: זה גידול מהותי וזה אפילו יותר מצבת כוח האדם שציין מבקר המדינה בדוח לפני כשנתיים.

אורי אורבך: תודה.

אורי אורבך: חבר הכנסת ניצן הורוביץ בבקשה.

ניצן הורוביץ: תודה אדוני.

ניצן הורוביץ: אני חושב שזה דיון מאוד חשוב.

ניצן הורוביץ: אני מכיר את הגישה של השר דניאל הרשקוביץ בנושא.

ניצן הורוביץ: אני יודע שהוא מודע לחשיבות ואני יודע שאתם עובדים.

ניצן הורוביץ: אני רק רוצה להגיד הערה כללית.

ניצן הורוביץ: הנושא הזה הוא בעל חשיבות עליונה כי כשאנחנו מסתכלים על כלל השנתון, ניקח בני ובנות שמונה עשרה, חותכים את השנתון ויותר מחצי בעצם בנים ובנות, יהודים וערבים, יותר מחצי מכלל השנתון לא משתתף בסיפור הזה שאנחנו קוראים נטל.

ניצן הורוביץ: לכן חשוב ביותר לעודד את המסלולים של שירות לאומי ושירות אזרחי.

ניצן הורוביץ: זה נכון לחרדים וזה נכון לערבים.

ניצן הורוביץ: אני אומר את זה גם לערבים בלי כחל וסרק.

ניצן הורוביץ: המגמה היא חשובה אבל כולנו מבינים שהמספרים הם קטנים מאוד.

ניצן הורוביץ: עדין זה סוג של טיפה בים.

ניצן הורוביץ: לכן אני הערתי שיש הטבות במסגרת המסלולים האלה שהן יכולות להיות אטרקטיביות להרבה מאוד אנשים וזה בהחלט לגיטימי לפרסם את הדברים ולהדגיש אותן.

ניצן הורוביץ: להדגיש את דמי הכלכלה שמקבלים המתנדבים, מענקי הסיום, את הפיקדונות שאתם נותנים.

ניצן הורוביץ: לדעתי רבים לא מודעים לכך וצריך לפרסם את העניין כי אני חושב שזה יכול לעודד רבים, לא נקרא לזה להתגייס אבל אולי להשתתף במסלולים האלה.

ניצן הורוביץ: אני הייתי רוצה לראות הרבה יותר כי באמת 1,500 זה מעט מאוד.

ניצן הורוביץ: אבל אני עדיין מברך על הדיון ואני לא רוצה לבקר או לתקוף.

ניצן הורוביץ: אני חושב שאתם מודעים לעניין שהמגמה חשובה.

ניצן הורוביץ: אני הייתי רוצה לראות שיפור בשנים הקרובות.

אורי אורבך: תודה.

אורי אורבך: אני מבקש מנציגי המשרדים רלוונטיים שאצלם יהיה השינוי הגדול.

אורי אורבך: משרד החינוך בבקשה.

אורי אורבך: משרד החינוך לא מתעסק בשירות אזרחי אבל יש לו משמעויות- - -

שלום ג'רבי: במגזר הערבי כן משתמשים בשירות.

שלום ג'רבי: בבקשה הלל ברוכין מפקח הארצי על השירות הלאומי.

הלל ברוכין: השר אומנם ציין שהתקציב הוכנס לבסיס אבל הוא לא דיבר על שום תוספת שתבוא לתקציב.

הלל ברוכין: רציתי לציין שבעשר השנים האחרונות מספר התקנים של משרד החינוך לא השתנה כאשר הצרכים הוכפלו יותר מכפול.

הלל ברוכין: זאת אומרת, המודעות, הצורך והתביעה בשטח הם הרבה יותר גדולים.

הלל ברוכין: גם התקנים על פי הקריטריונים צריכים להיות הרבה יותר גדולים.

הלל ברוכין: היום אנחנו במצוקה שידועה למנהלת.

הלל ברוכין: אני לא יודע איך מתכוונים לפתור את הבעיה כי מדובר בחוסר גדול של בערך כ- 1,000 תקנים כדי להגיע לבסיס אפשרי להקצאה.

הלל ברוכין: למגזר הערבי אנחנו כבר כארבע שנים מקצים 150 תקנים.

הלל ברוכין: אנחנו יודעים שהאפשרות להקצות שם היא הרבה יותר גדולה.

הלל ברוכין: כמו שברור כאן ההקצאה באה על חשבון.

הלל ברוכין: זאת אומרת לא הוסיפו לתקציב כדי להקצות את ה- 150 תקנים האלה אלא אנחנו נאלצים מתוך המעט שיש לנו, מותחים את היריעה ומוציאים תקנים - - -

נסים זאב: אמרו שאין מגבלה בתקציב.

הלל ברוכין: אני לא יודע שאין מגבלה בתקציב.

קריאה: מדובר כאן על השירות הלאומי.

אורי אורבך: אבל השירות האזרחי אמור להיות כלול גם במשרד החינוך.

אורי אורבך: לשירות אזרחי במשרד החינוך יש תקנים ככל שהם ירצו?

שלום ג'רבי: יש ועדה בראשותו של ראש אגף התקציבים ובראשותי.

שלום ג'רבי: ישבנו פעם אחת ואנחנו נשב בעוד שבועיים.

שלום ג'רבי: אנחנו נשב עם כל משרדי הממשלה כדי לראות איך מרחיבים, איך מקצים תקנים נוספים לטובת המגזר הערבי ולטובת מסלולים חדשים למגזר החרדי.

שלום ג'רבי: במסלול הזה אנחנו מרחיבים ובין היתר גם למשרד החינוך נקצה.

שלום ג'רבי: אנחנו נבדוק איך גם למשרד החינוך נגדיל את התקנים למגזר הערבי.

נסים זאב: ראשית, אני שמח לראות שכל מה שמשמיעים בתקשורת נגד החרדים בוועדה זה בדיוק ההיפך.

נסים זאב: אנחנו רואים שהגרף עולה ושיותר חרדים משתלבים בשירות הלאומי ובשירות האזרחי.

אורי אורבך: בתקשורת זה על אלה שלא משתלבים.

אורי אורבך: כאן זה על אלה שכן משתלבים.

נסים זאב: כמו שציינת זו רק התחלה בנשיאת הנטל.

נסים זאב: צריכים לזכור מה נאמר לפני מספר ימים.

נסים זאב: "לא רוצים חרדים, לא בצבא ולא - - - -

קריאה: לא. לא.

קריאה: לא.

נסים זאב: לא בתנאים שלהם.

נסים זאב: יש להם בעיה איך לשלב.

אורי אורבך: שמענו היום את הרמטכ"ל בקולו שלו, לא על ידי מלאך ולא על ידי שרף - - -

נסים זאב: אני יושב בוועדת טל וישנה בעיה אמיתית, מהותית גם בתקציב שהמדינה לא מוכנה והאוצר לא מוכן, הם מגבילים את זה ורק ליחידות מסוימות.

נסים זאב: אני אומר לך שיש בקשה.

נסים זאב: תראה בחיל האוויר, אני אומר לך שניתן להכפיל את המספר מ- 1,400 ל- 3,000, ניתן לעשות את זה מחר אבל אין מי שיקבל אותם.

נסים זאב: זה לא בדיוק מה שמציגים.

אורי אורבך: הם לא בדיוק מסתערים על הבקו"ם – בסיס קליטה ומיון.

אורי אורבך: כשבא בחור בן 40 עם שמונה ילדים עם אסטמה ומבקש להתגייס לגולני יכול להיות שלא ממש קופצים עליו.

אורי אורבך: אנחנו מנסים למצוא את האיזונים בין סגנון החיים החרדי לבין הצרכים.

נסים זאב: צריך לפתוח את הערוצים ולהוריד את החסמים ואז באמת יהיה ניתן לשלב יותר חרדים.

נסים זאב: גם בתכניות המיוחדות של וועדת טל שהיא ממליצה בעצם  אבל בפועל אינה יכולה לקלוט.

נסים זאב: גם בשירות האזרחי לדעתי להוריד את התנאי שיש לו ילדים, מה לעשות לי רק בגיל 30 היה לי ילד אז לא היו מקבלים אותי לשירות האזרחי בגלל ילד?

נסים זאב: זה לא באמת לא רלוונטי לעניין.

נסים זאב: אני אומר שאם מצד אחד רוצים להוריד את הגיל ומצד שני לאפשר ליותר ויותר אז צריך לפתוח יותר מקומות שיאפשרו להשתלב בהם.

נסים זאב: לא להגביל את זה רק לפי השורה כמו ששמעתי עכשיו בתחומי הבטחון, הצלה ואחרים.

אורי אורבך: מעניין אותי לשמוע דווקא את עמדתך שלך כאחד שמכיר את הגופים החרדים.

אורי אורבך: אני לא מדבר כרגע על המתנדבים או החרדים אלא הגופים שרוצים מתנדבים.

אורי אורבך: האם שם תהייה היענות גדולה יותר לעובדה שהם יכולים להיעזר במתנדבי השירות האזרחי או שתהייה רתיעה מזה?

נסים זאב: אני לא חושב שיש רתיעה.

נסים זאב: אני חושב שגם החרדיים ברגע שהבת מתאימה ורוצה להתנדב בבתי ספר אין שום מניעה ובעיקר בחינוך.

אורי אורבך: מדובר כרגע רק על בנים.

אורי אורבך: זו לא סוגית שירות לאומי לבנות.

נסים זאב: כן זה לא קיים.

נסים זאב: אבל אגב, גם בשירות אותן הבנות לא הולכות למקום שמבחינה חברתית לא מתאים להן.

נסים זאב: הוא הדין לגבי הבנים.

נסים זאב: לדעתי כל אחד מוצא את עצמו במסגרת שמתאימה לו, גם זה שמקבל וגם המתנדב צריכים שהאידיאולוגיה והרוח תתאים.

אורי אורבך: תודה רבה.

אורי אורבך: שירותי הרווחה  הוא המשרד העיקרי שקולט את המתנדבים לשירות אזרחי.

לישי משעלי: אני היועצת של המשנה למנהל הכללי.

לישי משעלי: משרד הרווחה והשירותים החברתיים בהקשר של המגזר החרדי לא מפעיל תקנים, הוא לא מעורב.

לישי משעלי: למשרד הרווחה יש כ- 20 תקנים לאוכלוסייה הערבית.

לישי משעלי: למשרד הרווחה יש 750 תקנים שרובם ככולם כמו שניתן להבין הם לשירות הלאומי אזרחי.

אורי אורבך: תודה.

אורי אורבך: חבר הכנסת אברהם מיכאלי בבקשה.

אברהם מיכאלי: אני רוצה להוסיף לנקודה שקודם חידדת אורי אורבך ושאלת אם יש מתנדבים שמעוניינים להיכנס לשירות ומונעים מהם.

אברהם מיכאלי: אני כרגע מצטט את אנשי המקצוע שציטטו, לדוגמה בכבאות, סיפור ידוע שלפני שנתיים ביקשו להביא אלפי, אלפי מתנדבים לכבאות ובאוזן נרמז להם לא להביא אותם.

אורי אורבך: אלו איגודי עובדים.

אברהם מיכאלי: ארגוני עובדים, וגם אני לא בעד לפגוע בארגוני עובדים.

אברהם מיכאלי: אבל לא יתכן שזק”א היו מסוגלים לגייס 3,000 כבאים מתנדבים.

אברהם מיכאלי: הם לא יתנדבו לכבאות וזה חבל.

אברהם מיכאלי: זה מחוסר הרצון שציין חבר הכנסת ניסים זאב שלא רוצים אותם גם בצבא.

אברהם מיכאלי: אגב היום דיבר יושב ראש וועדת חוץ ובטחון בתקשורת, ידוע על גדוד נוסף שרוצים לגייס והצבא אומר "עד כאן לא מעוניינים לגייס באותם בתנאים שהם מבקשים".

אברהם מיכאלי: זה כמו שהיה בשירות הסדר גם שם לא קלטו בהתחלה בששון ושמחה.

נסים זאב: אפילו את "נצח יהודה" לא רוצים להכפיל.

נסים זאב: זה באמת שירות אדיר.

אברהם מיכאלי: זה קרבי לכל דבר וכלום יודעים שהגדוד הזה משרת היום בצבא כמו כל גדוד אחר.

אברהם מיכאלי: זו בדיוק הנקודה שיוצאים עם הרבה סיסמאות נגד נגד נגד ובסוף כשמגיעים לזה.

אברהם מיכאלי: אני אומר לך שזה יקרה אותו בדבר בשוק העבודה.

אברהם מיכאלי: בסוף יפתחו הרבה מאוד מקומות עבודה לחרדים ולא ירצו אותם ויגידו שהחרדים משתלטים על שוק העבודה.

אורי אורבך: אין ספק שהשינוי בחשיבה הוא לא נדרש רק מהציבור החרדי אלא גם מהגופים שחלקם זעקו כל השנים שהם רוצים.

נסים זאב: אתה חושב שניצן הורוביץ היה מסכים שאני אעבוד אצלו פעם?

ניצן הורוביץ: אני רוצה להגיד עם כל הכבוד להתחשבות, ואני בעד להתחשב.

ניצן הורוביץ: אף אחד כשאני הלכתי לצבא לא התחשב בי ולא שאל אותי, לא התחשב בצרכי, בהשקפותיי - - -

אורי אורבך: גם בצבא מתחשבים בצרכים.

ניצן הורוביץ: אני אתן לכם דוגמה אמיתית מדברים שאני מטפל בהם בחודשים האחרונים.

ניצן הורוביץ: הצבא טוען שהוא במצוקת כוח אדם והוא לוחם במה שהוא קורא 'משתמטים' על רקע כביכול נפשי וכדומה.

ניצן הורוביץ: הורידו הוראות לקציני בריאות הנפש להקשות על החיילים שטוענים שהם במצוקות, קשיים ודיכאונות.

ניצן הורוביץ: אני אישית טיפלתי בחודשים האחרונים בכמה חיילים שניסו להתאבד על הרקע הזה.

ניצן הורוביץ: זאת אומרת שהצבא כאן לא משחרר בקלות.

ניצן הורוביץ: הצבא קשוח עם האלה ומכניס לכלא לחודשים ארוכים אנשים ולא נותן להשתחרר בטיעונים כאלה ואחרים.

ניצן הורוביץ: זה כולל אנשים שפגעו בעצם ואומרים לו "שיקרת" ואז הוא פוגע בעצמו בצורה יותר רצינית.

ניצן הורוביץ: זאת אומרת שזו מציאות מאוד מאוד קשה.

ניצן הורוביץ: זה אומר שהצבא זה לא קייטנה או מקום של תחביבים שמתחשבים.

ניצן הורוביץ: זו מסגרת נוקשה ולוחצת, היא קשה ולחוצה לכל האנשים שמתגייסים.

ניצן הורוביץ: לכן יש גבול גם מצד החרדים והאחרים שמבקשים "תתחשבו בנו, תתחשבו".

ניצן הורוביץ: חברים, זה צבא.

ניצן הורוביץ: יש מסגרת, יש משמעת, הרבה אנשים סובלים מהדבר הזה ומתמידים בשירות למרות הסבל עד כדי מקרים קשים כפי שתיארתי מהחודשים האחרונים.

ניצן הורוביץ: לכן אני רוצה להגיד - - -

נסים זאב: מה אתה אומר שרמת הביצוע והדרישות, תנאים שהחרדים רוצים לחיות בהם.

ניצן הורוביץ: הצבא שואל אותי מהם התנאים שלי להתגייס?

נסים זאב: לך אין תנאים.

ניצן הורוביץ: מה זה אין תנאים?

נסים זאב: אני אומר לך שלך אין תנאים.

נסים זאב: אם היו לך תנאים לא היית מתגייס.

אורי אורבך: אנחנו באים כאן לא לפתור בעיה של שלומי או אלמוני אלא בעיה חברתית.

אורי אורבך: אם למשל תגיד שהכל אותו דבר וכלום אותו דבר ומתחילים מאפס וכולם מתגייסים בגיל 18.

אורי אורבך: אפשר להחליט החלטה.

אורי אורבך: כאן בממשלה יקרה עם זה משהו?

אורי אורבך: אנחנו מתחשבים בנתונים הלא שווים שיש בין אוכלוסיות.

אורי אורבך: אנחנו לא מתקנים את כל העוולות כעת.

אורי אורבך: הצבא הוא לא תכנית כבקשתך.

ניצן הורוביץ: גם לי לא בא להתגייס.

ניצן הורוביץ: גם אני רוצה ללכת לאוניברסיטה.

ניצן הורוביץ: לא רוצה שלוש שנים לרוץ שם.

אורי אורבך: הרבה אנשים שלא בא להם להתגייס מהמגזר שאתה מייצג אכן לא מתגייסים.

ניצן הורוביץ: אם תשווה את המספרים אז תראה את הפער.

אורי אורבך: זה לא שהצבא לא שואל את המתגייס לאן הוא רוצה להתגייס.

אורי אורבך: יש שאלונים ושואלים מה רוצים ומשתדלים להתאים.

נסים זאב: אבל לאותם אלה שמתגייסים ללימוד תורה במשך כל חייהם.

ניצן הורוביץ: גם אני רוצה.

אורי אורבך: בואו נתקדם.

אורי אורבך: רבותיי אני רוצה להמשיך.

אורי אורבך: זה דיון של 60 שנה ואנחנו לא מתכוונים לנהל אותו 60 שנה.

אורי אורבך: אני מבקש מנציג המשרד לבטחון פנים בבקשה.

יעקב גז: אני מייצג את כלל יחידות המשרד.

יעקב גז: אני ראש אגף למניעת פשיעה בקרב נוער בסיכון.

יעקב גז: לשמאלי שתי הגברות משירות בתי הסוהר והמשטרה שתשמחנה להרחיב אם יידרש.

יעקב גז: אנחנו הצטרפנו לחוויה המרנינה הזאת בשנה האחרונה.

יעקב גז: באמת לפתוח את הראש ולחשוב מחוץ לקופסה איך אנחנו משתפים את האוכלוסיות שלא לוקחות חלק במעגלי העבודה והם במעגל השירות האזרחי לקהילה.

יעקב גז: המוטו שלנו הוא שירות בתוך הקהילה.

יעקב גז: עד לפני שנה היו כ- 105 תקנים לשירות בתי הסוהר וכ- 280 תקנים למשטרת ישראל.

יעקב גז: משטרת ישראל שירות בתי הסוהר וגופי המשרד.

יעקב גז: כשאני אומר גופי המשרד הם הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול, אגף מצילה – האגף שלי, ותכנית "עיר ללא אלימות".

יעקב גז: אנחנו משלימים מהלך של כניסה ל- 150 רשויות מקומיות ובתוך הרשויות האלה יש או את תכנית "מצילה" או תכנית "עיר ללא אלימות" או את הרשות למלחמה בסמים.

יעקב גז: לזה הגדרנו תפקידים.

יעקב גז: לקחנו את דוח מבקר המדינה כמו שהוא למרות שהדוח לא כלל אותנו.

יעקב גז: לקחנו את דוח מבקר המדינה ובנינו נוהל גיוס.

יעקב גז: נוהל  שמביא את הפקת הלקחים הנדרש.

יעקב גז: הקמנו מנגנון בקרה פיקוח וצוות היגוי מיוחד שיתאים תפקידים לדרישות מהשטח.

יעקב גז: זה לא הפוך.

אורי אורבך: היה משהו שהופתעתם בתום יום, מבחינת, ממה שחשבתם?

יעקב גז: כן.

יעקב גז: כשנכנסנו לתוך המהלך אמרו שיש מאות תקנים, אפילו אלפי תקנים שנוכל לקבל ולא היה.

יעקב גז: זה אחת.

יעקב גז: משטרת ישראל הגדירה ארבעה, חמישה, שישה או עשרה תפקידים וזה לא הספיק.

יעקב גז: ביקשנו ממשטרת ישראל לחשוב אחרת.

יעקב גז: ראיינו מועמדים לשירות אזרחי ושירות הלאומי ועל בסיס הראיונות נבנו תפקידים רק שיתאימו.

יעקב גז: חרדי לא יכול לנסוע, לא יכול לעשות משמרת עם שח"מית בניידת משטרה.

יעקב גז: אי אפשר לעשות משמרת לילה במוקד עירוני כשיש גם בנות.

יעקב גז: כאן אני אשתמש בביטוי, מפה עד חברון ההפתעות.

יעקב גז: ניסינו ואנחנו מנסים כל יום להתאים את ההיצע לביקוש.

יעקב גז: החסמים הגדולים ביותר שאני מזהה בשטח גם בשירות הלאומי וגם בשירות האזרחי הם בשטח.

יעקב גז: ברגע שראש רשות אומר "אני רוצה לקבל חמישה עשר תקנים של שירות לאומי אצלי בעיר".

יעקב גז: אחרי שאנחנו מגייסים אותו באמצעות העמותות הם אומרים שוועדת המעקב לא מאפשרת.

יעקב גז: משפט הסיום שלי אומר שאנחנו עם הראש ופתחנו את התקנים.

יעקב גז: יש גבול לזווית.

יעקב גז: יש גבול לזווית השפגאט.

אורי אורבך: תודה רבה.

אורי אורבך: שחר אילן סגן המנהל הכללי של עמותת חדו"ש – חופש דת ושוויון.

שחר אילן: ראשית יפה מאוד שהציגו כאן במלוא הרצינות את הרפורמה של הממשלה ואפילו את היעדים שלה.

שחר אילן: בואו נודה על האמת, זו רפורמת כזב.

שחר אילן: לרפורמה יש רק משמעות אחת והיא פטור גורף משירות צבאי לאברכים מגיל 22, פטור גורף לרווקים מגיל 24 וחיסול חובת השירות הצבאי לציבור החרדי.

שחר אילן: בעצם הממשלה הולכת לדון בסופו של צבא עם כצבא לציבור היהודי במדינת ישראל.

שחר אילן: דווקא בגלל זה, ואם זה יעבור ואם בית הדין הגבוה לצדק לא יעצור את זה חשיבותו של השירות האזרחי גדל	 פלאים.

שחר אילן: שירות האזרחי עושה דברים מאוד חשובים ואגב יש התקדמות מסוימת ועדיין בגלל כל הדברים האלה צריך להיות ברור כדי שהשירות האזרחי ייתפס כאן כאלטרנטיבה.

שחר אילן: כדי שמישהו יאמין למה שהממשלה קוראת ברפורמה שלה "שירות אזרחי בטחוני" חייבים הנתונים להשתנות.

שחר אילן: חייב להשתנות הנתון של 70% ברווחה, חייב להשתנות הנתון של 57% בציבור החרדי – אני מודה הוא טוב יותר מהפעם הקודמת שהיה 70%.

שחר אילן: חייב להיות מצב שהציבור הכללי ישתכנע שהשירות האזרחי הוא באמת שירות לטובת הציבור והוא לא עוד דרך לתקצב עמותות.

אורי אורבך: תודה.

אורי אורבך: אנחנו לקראת סיום.

אורי אורבך: בבקשה ברכי בליצקי מהמשרד לאזרחים וותיקים בקצרה בבקשה.

ברכי בליצקי: תודה.

ברכי בליצקי: אני מייצגת את המשרד לאזרחים וותיקים.

ברכי בליצקי: רציתי להציג את העשייה שלנו בתחומים המדוברים.

ברכי בליצקי: המשרד פועל בקרב השירות הלאומי מזה שלוש שנים.

ברכי בליצקי: בשנה האחרונה פועל ביתר שאת הן במגזר הערבי והן במגזר החרדי.

ברכי בליצקי: במגזר החרדי החל מחודש יוני מפעילים פרויקט "והדרת פני זקן".

ברכי בליצקי: מפעילים אברכים בירושלים ובבני ברק כפיילוט.

ברכי בליצקי: כיום יש לנו כ- 45 אברכים ואנחנו בשאיפה לגדול ל- 150 אברכים, שזה בסיוע של משרד האוצר ואש"ל ואני מקווה שנגדל ב- 100 אברכים נוספים.

ברכי בליצקי: העבודה מול האברכים מרתקת, אין ספק שצריך לעשות התאמות לשירות ולאופי השירות.

ברכי בליצקי: הם מגויסים באמצעות עמותת "ערבים".

ברכי בליצקי: הם מגיעים בשמחה לשירות.

ברכי בליצקי: את אותו תהליך אנחנו עושים גם מול המגזר הערבי, זה נעשה באופן איטי יותר, אנחנו ממש בתחילת הדרך בכניסה לעשייה יחד עם בני שירות ערבים.

יחיאל אמויאל: אני המנהל הכללי של עמותת "ערבים".

יחיאל אמויאל: העמותה שמפעילה בעצם את השירות האזרחי.

יחיאל אמויאל: אנחנו מיסודה של עמותת "מגדל אור" של הרב גרוסמן, היא העמותה שזכתה בפרויקט התפעול.

יחיאל אמויאל: אני מבקש להבהיר דברים בנושא הביקורת.

יחיאל אמויאל: אנחנו נבחרנו לפני כשנתיים להיות הגוף המתפעל היות ולמנהלת לא הייתה היכולת לתפעל את הפרויקט הזה.

יחיאל אמויאל: משרד האוצר לא רצה לתת כוח אדם למנהלת והוא הוציא את זה למכרז חיצוני לגוף מתפעל.

יחיאל אמויאל: כל מהדברים שמשה והחבר'ה שהגיעו למשרד שערכו ביקורת וקיבלו ניירות, חלק מהממצאים שעולים כאן הם ממצאים שאנחנו איתרנו אותם תוך כדי תחילת העבודה.

יחיאל אמויאל: התרענו עליהם ויחד עם המנהלת פתרנו וטיפלנו בהם.

יחיאל אמויאל: למשל כל הנושא של הבן של ועניין קרובי משפחה אלו דברים שצפו לפני.

יחיאל אמויאל: בחלק מהדברים הוא האיר את עינינו ואנחנו טיפלו בהם.

יחיאל אמויאל: אני רוצה לומר פה עם מבט לעתיד.

יחיאל אמויאל: ראשית צריך להבין שבשנה האחרונה יש כאן זרם של 1,100 מתחילים חדשים.

יחיאל אמויאל: זה כפול מהזרם ביחס לשנה קודמת.

יחיאל אמויאל: אנחנו מצליחים להגדיל את המספרים.

יחיאל אמויאל: יחד עם זאת ישנה עבודה קשה מאוד בפתיחת מקומות ותפקידים אטרקטיביים.

יחיאל אמויאל: אני שמח שבשנה האחרונה המשרד לבטחון פנים הרים את הכפפה בצורה הכי מרשימה, גם המשרד לאזרחים וותיקים עושה את זה באופן מרשים.

יחיאל אמויאל: יחד עם זאת אני אומר שכדי לגייס אנשים למשטרה, לשירות בתי הסוהר ולכל התפקידים האלה, אם אנחנו לא נהפוך את התפקידים האלה ליותר אטרקטיביים, זאת אומרת שמי שמגיע לתפקיד כזה יקבל הטבות כמו למשל בלימודים, יקבל אולי מלגת כלכלה גבוה קצת יותר, נעשה משהו שהוא מעבר, אנחנו בעצם לא מקדמים את האינטרס שלו לבוא לשם.

יחיאל אמויאל: יהיה לו עדיין יותר אטרקטיבי לחכות, גם אם זה אומר לחכות על הגדר שנה שנתיים ולהצטרף למקצועות ותפקידים שנוחים לו יותר.

אורי אורבך: תודה.

אורי אורבך: אני מציע לאנשים, בוועדה לענייני ביקורת המדינה צריך להגיד 'אני רואה בחומרה את חוסר האטרקטיביות של מסלולים'.

אורי אורבך: הודעת סיכום של הוועדה לענייני ביקורת המדינה:     	הוועדה מודה למבקר המדינה על הדוחות שהגיש בשני נושאים חשובים ומהותיים לחברה הישראלית, השירות הלאומי והשירות האזרחי לפי חוק טל.

אורי אורבך: הוועדה רשמה לפניה את דיווח השר דניאל הרשקוביץ ושל מר שר שלום ג'רבי המנהל של מנהלת השירות האזרחי לאומי, והתרשמה כי רוב הלקויים עליהם הצביע מבקר המדינה תוקנו.

אורי אורבך: הוועדה קוראת לשר דניאל הרשקוביץ המופקד על השירות הלאומי והשירות האזרחי, להמשיך לתקן את שאר הלקויים לאור השינויים הצפויים בשנים הקרובות בתחום השירות הלאומי והשירות האזרחי על פי חוק טל.

אורי אורבך: הוועדה תקיים דיון מעקב אחרי יישום דוח מבקר המדינה לאחר פעילות המנהלת.

אורי אורבך: תודה על השתתפותכם.