ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 390, 2010-12-15 09:30

חיים כץ: יום רביעי בשבוע, ח' בטבת ה- 15 לדצמבר 2010.

חיים כץ: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה והרווחה והבריאות והנושא – פרק ט"ו גמלאות, להצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011, 2012, תיקוני חקיקה, התשע"א 2010, פרוטוקול מס' 390.

חיים כץ: חבר הכנסת זאב נסים שאל מה עמדת הקואליציה.

חיים כץ: עמדת הקואליציה היא לתמוך בצבא, ליצור צבא חזק, איכותי, בעל יכולת לתת לנו הגנה בעת שנידרש, בתקווה שלא נידרש.

חיים כץ: זאת עמדת הקואליציה.

חיים כץ: דיון מס' 4. רביעי בסדרה, ואני חושב שאנחנו הגענו למצב שאנחנו יכולים להתחיל לסכם.

חיים כץ: אנחנו לא רוצים לקשור את החוק הזה בלקיחת הצבא לשבי, האוצר הצליח לשבור את הצבא ולא נותן לו את ה- 2,000 שקל, עד שהגמלאים לא יסכימו לשנות את מעמדם, ועוד פעם, אני לא מבין מה מעניין את אותו גמלאי, שכרו העלוב של איזה נגד בקבע שמרוויח 5,000 או 6,000 שקל.

חיים כץ: מבחינתו שאותו נגד לא יקבל תוספת, אותו גמלאי ישמור על העיקרון.

חיים כץ: אני לא מבין.

חיים כץ: לגורמים השלטוניים, ביום שני בתשע וחצי, נקבע דיון בעניין הזה ואני מאוד מאוד מאוד רוצה לקוות שבשכל ישר נפתור את הבעיה הזאת.

חיים כץ: אני העליתי את הבעיה גם לשר האוצר, גם לראש הממשלה.

חיים כץ: ראש הממשלה ביקש לבדוק, אני אבדוק אתו היום מה העניינים ואני מקווה שהבעיה תיפתר ואנחנו נבוא לענייננו.

חיים כץ: ואני חושבת שאולי כדאי להתחיל להקריא או לדבר על השינויים שהוסכמו ואחר-כך נעבור להקראה.

חיים כץ: היתה התדיינות על הטבלה וביקשנו מהאוצר לשנות את הטבלה והגענו להסכמה על טבלה חדשה שמדברת ואני אקריא אותה לפרוטוקול, שנדע איפה אנחנו חיים.

חיים כץ: ניקח את הטבלה הגדולה, קודם כל.

חיים כץ: בטבלה הגדולה.

נועה בן שבת: חלק א'1.

חיים כץ: נלך לצד השמאלי.

חיים כץ: הצד השמאלי, היה עד 1971 – 42.

חיים כץ: 72 היה 45, עכשיו זה 43.

חיים כץ: 73 – 44.

חיים כץ: 74 – 45.

חיים כץ: 75 – 45.8, 76 – 46.4, 77 – 47, ו- 78 – 48.

אריה אלדד: כמה זה יוצא הכל ביחד?

חיים כץ: כמה זה יוצא הכל ביחד, אם מורידים תמלוגים או לא מורידים תמלוגים?

אריה אלדד: תגיד מה שאתה רוצה.

חיים כץ: כל מה שאני רוצה, בסדר.

חיים כץ: 48.

חיים כץ: אני הולך לטבלה השנייה של חייל נדרש.

חיים כץ: חייל המשרת במקצוע נדרש.

חיים כץ: עד 71 – 42, 72 – 43, 73 – 44, 74 – 45 ו- 75 – 46.

נסים זאב: מה שאתה קורא עכשיו, זה היו ההסכמות?

חיים כץ: זה היו ההסכמות.

אריה אלדד: מה קורה אחרי 76, אין חיילים נדרשים?

חיים כץ: זה הגיל.

חיים כץ: אחרי 76, הגיל הוא 46.

חיים כץ: שנת הלידה, במקום לעשות עליית גיל בבת אחת במכה אחת, עברנו לטבלה מדורגת.

חיים כץ: אני הולך על חייל תומך לחימה.

חיים כץ: עד 71 – 42, 72 – 43, 73 – 44, 74 – 45.

חיים כץ: חייל לוחם – 42.

חיים כץ: נשאר אותו דבר כמו שהיה, לא נגענו.

אריה אלדד: וחייל לוחם זה מי שהיה עשר שנים משובץ במקצוע לחימה?

אריה אלדד: אין הגדרה מדויקת?

חיים כץ: יש פה קרב שתראה במהלך החוק על ההגדרות ותהיינה הגדרות שאנחנו, שהרמטכ"ל ייקבע ואנחנו נבקש שסגן הממונה על התקציבים שנוגע למשרד הביטחון יאשר במקום ששר האוצר יאשר.

חיים כץ: בוא, צריך לקרוא לילד בשמו פעם אחת.

אריה אלדד: אם הרמטכ"ל ייקבע – אנחנו רגועים.

אריה אלדד: השאלה היא מה קורה אם משרד האוצר ייקבע.

אריה אלדד: מה זה לוחם.

חיים כץ: אז צריך הסכמה של שניהם.

חיים כץ: ואם לא, הצבא מסכים שהגיל, אנחנו נגיע לזה, למה אנחנו מקדימים את המאוחר?

חיים כץ: לטבלה השנייה.

חיים כץ: בטבלה השנייה הגדרנו מקצוע נדרש.

חיים כץ: יש חייל לוחם תומך לחימה, סוג שירות, גיל זכאות, כתוב מ- 50 עד 71 – 50.

אריה אלדד: אני לא הבנתי מה הטבלה הזאת.

אריה אלדד: לעומת הטבלה הקודמת.

חיים כץ: זה אנשים שממשיכים בשירותם הצבאי ולא רוצים לפרוש.

חיים כץ: פרשו אחרי 25 שנות שירות, הם לא פרשו בגיל 42.

אבי זמיר: אחרי 25 שנות שירות אדם יכול לפרוש מרצונו.

אבי זמיר: עד היום, אחרי 25 שנות שירות, הוא היה פורש מרצונו ומקבל את הקצבה החל מגיל 50.

אבי זמיר: הטבלה הזאת בעצם מאחרת את הגילאים לגבי מי שאיננו לוחם.

אבי רושקה: מי שיוצא לגמלאות בצבא ההגנה לישראל זה הרמטכ"ל, לצורך העניין, מפטר אותו, מפטר אותו לפי הטבלה הקודמת בגיל 46, 47.

אבי רושקה: אם יבוא עכשיו איש קבע ובגיל 46 יגיד – אני רוצה לקום וללכת, למרות שהרמטכ"ל לא מפטר אותי, הטבלה הזאת באה ואומרת שהוא יהיה זכאי לגמלאות וכדומה, רק מהגילאים שמופיעים פה.

אבי רושקה: כי הוא החליט ללכת מתוך עצמו ולא מתוך זה שהצבא החליט לשחררו.

אבי רושקה: זה כל העניין.

חיים כץ: אז הכנסנו פה בנוסף לרובריקה הקיימת, מקצוע נדרש והגדרנו שמקצוע נדרש, כל מי שנולד עד שנת 1971 יישאר 50, מה שהיה.

חיים כץ: כל מי שנולד בשנים 72, 73, יעלה ל- 51, כל מי שנולד ב- 74 – 75, יעלה ל- 52, כל מי שנולד ב- 76 יעלה ל- 53 ומשנת 1977 יעלה ל- 54.

חיים כץ: זה, בגדול, מהות החוק.

קריאה: מה זה מקצוע נדרש?

חיים כץ: טכנולוגים, מהנדסים, וכן הלאה וכן הלאה, יהיו הגדרות.

חיים כץ: יהיו הגדרות, כשניכנס לחוק, קודם כל זה לב המאבק – העלאת גיל הפרישה לגילאים האלה.

חיים כץ: קבענו את הגילאים האלה ועכשיו אנחנו ניגע בחוק, בניסוחים ואתם יודעים שבכתוב, לפעמים לא מקבלים את מה שרוצים.

חיים כץ: אנחנו נעבור להקראה.

חיים כץ: נעיר את ההערות שלנו.

יעקובית ישפה: פרק ט"ו גמלאות.

יעקובית ישפה: תיקון חוק שירות הקבע בצבא ההגנה לישראל (גמלאות).

יעקובית ישפה: חוק שירות הקבע בצבא-ההגנה לישראל (גמלאות) [נוסח משולב], התשמ"ה-1985 –      בסעיף 10 –  (א) 	בסעיף קטן (א) - 	(1)	בפסקה (4), אחרי "משירות קבע" יבוא "מחמת אי-מילוי תפקידו כנדרש, מחמת תפקוד לקוי, או מחמת התנהגות החורגת מאמות המידה הנדרשות מחייל בשירות קבע בדרגתו או במעמדו;

חיים כץ: תעברי הלאה.

חיים כץ: אם יש למישהו הערות פה או משהו, שיגיד.

חיים כץ: גם מהצבא.

חיים כץ: גם שיש להם הסכם ואסור להם לדבר, בכנסת ישראל מותר לדבר לכולם.

חיים כץ: נכון?

חיים כץ: רותם אומר שמותר.

נועה בן שבת: בדיונים הקודמים העלינו את השאלה של עילת הפיטורים, כי זה רק אחת מעילות, חלק מעילות הפיטורים הקיימות היום, ועילות הפיטורים כגון היעדר שירות או צמצום הכוחות הסדירים, לא נמצאים פה, ברשימת העילות.

חיים כץ: מסינג, אתה היועץ המשפטי לעניין הזה?

חיים כץ: שמעת את ההערות.

אסי מסינג: אנחנו דנו בדיונים הקודמים והבהרנו את מהותה של ההצעה.

אסי מסינג: ההצעה מנסה לעשות הבחנה בין פיטורים שהם פיטורים מעילות שהן עילות תפקודיות, שמפורטות כאן או מחמת נכות שמפורטות בסעיפים הקודמים ולגבי הפיטורים הללו לא יהיה שינוי בגיל הקיים ולגבי הפיטורים האחרים שהם פיטורים כולם שהם פיטורי סוגים שונים של פרישות מוקדמות, יועלה הגיל בהתאמה.

אסי מסינג: זה מהותו למעשה של התיקון.

אסי מסינג: ולכן, כל שינוי במבנה בין סעיף 5 ל- 4, למעשה פוגע במטרת התיקון.

חיים כץ: OK, בסדר.

חיים כץ: רצית לשאול משהו, חבר הכנסת אריה אלדד?

אריה אלדד: לא, זה אומר שכל מי שמפוטר על רקע הסעיף הזה, יש לו נקודה שחורה בביוגרפיה.

אבי רושקה: אבל תראה על איזה סעיף הוא משוחרר, תפקוד לקוי, זה לטובתו, הוא יוכל לקבל את הגמלה.

אריה אלדד: יש לזה מקבילות בשירות המדינה?

אבי רושקה: זה בא משם.

אסי מסינג: אני ארחיב בעניין הזה.

אסי מסינג: בשירות המדינה פיטורים שמתבצעים, יש למעשה שני מסלולים, מסלולים מסיבות כפי שכתוב כאן או פיטורי משמעת ויש פיטורים שהם פיטורים של חוזרי פרישות מוקדמות.

אסי מסינג: בחוזרי הפרישות המוקדמות לא מקובל ולמיטב ידיעתי לא היה בשנים האחרונות פיטורים מתחת לגיל 50.

נועה בן שבת: למרות החוק.

אסי מסינג: החוק מאפשר, אבל זו קביעה מפורשת של הנציב, מדיניות של נציב שנים ולכן לא היה צורך לעגן את זה גם בחקיקה.

חיים כץ: נעבור הלאה, לסעיף 2.

יעקובית ישפה: אחרי פסקה (4) יבוא:  "(5)	מי שפוטר משירות קבע מסיבה שאינה מנויה בפסקאות (2) עד (4), לאחר תום עשר שנות שירות קבע, - לאחר שהגיע לגיל הקבוע לגביו בחלק א'1 בתוספת, בהתאם לסוג השירות שאליו הוא משויך לפי התנאים שנקבעו לפי סעיף קטן (ג), וכל עוד לא נקבעו תנאים כאמור – לאחר שהגיע לגיל הקבוע לגבי חייל אחר בחלק א'1 בתוספת; ואולם אם מתקיימים בו תנאים שקבעו שר הביטחון ושר האצר – לאחר שהגיע לגיל 42.

נועה בן שבת: פה, השאלה, אנחנו רואים פה ברירת מחדל, כל עוד לא נקבעו תנאים לפי התקנות שאליהן התייחסו הפסקאות הבאות, כל עוד לא יקבלו את התנאים, אז יחול הגיל לגבי כלל אחר שהוא הגיל המאוחר ביותר.

חיים כץ: 48.

חיים כץ: האוצר, המדינה, היתה מוכנה להחריג לוחם, היתה מוכנה להחריג מהקבוצה הזאת לוחמים ולהשאיר את זה גיל 42.

חיים כץ: יחד עם זה, הצבא אומר שהוא בפרק זמן של כמה?

חיים כץ: חצי שנה?

חיים כץ: יביא את הניסוחים ועדיף לו להביא את הניסוחים שלו ולא לקבל את ניסוחי המדינה, להגדרות של החיילים.

חיים כץ: ניסוחי ההגדרות של המדינה, אולי לא תואמים את רצון הצבא ובעדיפות הזאת, בברירת המחדל הזאת, הצבא אומר – אני מעדיף שיהיה 48 מאשר לקבל את ניסוחי המדינה ואני תוך חצי שנה אביא את הניסוחים שלנו.

חיים כץ: ואנחנו נקבל את זה.

חיים כץ: ונעבור הלאה.

יעקובית ישפה: "(6)	שר הביטחון ושר האוצר יגישו יחד לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, דין וחשבון על גיבוש הסדר למתן תוספות תגמול לחיילים שהתקיימו בהם התנאים הקבועים בפסקה (4), כנוסחה ערב תחילתו של חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו- 2012 (תיקוני חקיקה), התשע"א-2010, ושיתקיימו בהם התנאים הקבועים בפסקה (5) לאחר תחילתו של החוק האמור; דין וחשבון כאמור יוגש אחת ל- 3 חודשים, החל מיום כ"ו באדר ב' התשע"א (1 באפריל 2011) ועד לאחר השלמת גיבושו של הסדר כאמור".

חיים כץ: אני מקווה שהוא יוגש רק פעם אחת, אחרי שלושה חודשים, ויותר הוא לא יוגש.

רותם פלק: אני חושב שמה שדיברנו, למעשה זה כהודעה לפרוטוקול, ולא נכניס את זה כתיקון לתוך החקיקה.

חיים כץ: למה?

חיים כץ: בוא, זה לא מהותי, בוא שתדע שאנחנו באים לפה ונותנים דיווח.

אסי מסינג: אני חושב שזה לא מהותי לחוק עצמו מכיוון שחוק שירות הקבע אינו מתעסק בתנאים.

חיים כץ: אנחנו בתמורה ניתן לכם את ההסכמות ששר האוצר יחליט, למרות שהוא לא מחליט.

חיים כץ: מי שמחליט זה הממונה על התקציבים.

אסי מסינג: אבל הוא אינו מתעסק, חוק שירות הקבע אבל אינו מתעסק בענייני שכר של משרתי הקבע.

חיים כץ: איך, דרך אגב, מעלים את השכר של משרתי הקבע?

אסי מסינג: בהתאם לסיכומים בין המשרדים.

חיים כץ: איזה סיכומים?

אסי מסינג: סיכומים שהם תחליפים להסכמים קיבוציים.

חיים כץ: איזה סיכומים?

חיים כץ: אתה יודע על סיכומים?

אסי מסינג: יש, בוודאי.

חיים כץ: איזה סיכומים?

חיים כץ: בוא תגיד לי.

חיים כץ: איך השכר של משרתי הקבע עולה?

ניר רייס: השכר של משרתי הקבע, יש לו רובד בסיסי שהוא הטבלאות המשולבות הרגילות.

חיים כץ: איפה זה כתוב?

ניר רייס: זה כתוב ב- ש / 40.

חיים כץ: אני יכול לקבל ממך את זה?

חיים כץ: לי יש מסמך אחד למה אני יש לי מסמך אחד, יש לי מסמך שאי-שם בשנת 79, 80, היתה החלטת ממשלה חד-פעמית, בהצבעה של שלוש מול אחד, משהו כזה, שקיבלו החלטה להצמיד באופן חד פעמי את השכר של משרתי הקבע לשכר במגזר הציבורי ומאז, אין שום דבר כתוב שאני יודע, שום דבר, אבל נכון שנוהגים להצמיד את השכר לטבלאות של המגזר הציבורי.

חיים כץ: וראה זה פלא, פתאום לא רוצים להצמיד את ה- 2000 שקל.

חיים כץ: פתאום אני רואה לא רוצים את ה- 2000 שקל.

חיים כץ: זאת אומרת, אם היה מסמך כתוב, או אם הצבא היה מתדיין על שכר באופן עצמאי.

ניר רייס: הוא מתדיין על שכר באופן עצמאי.

חיים כץ: מתדיין על שכר?

ניר רייס: אנחנו נוהגים בהתאם ל- ש / 40.

ניר רייס: אנחנו גם חותמים סיכומים עם הצבא.

ניר רייס: רק לאחרונה, בשבועיים האחרונים, חתמנו על שני סיכומים שעניינם אוכלוסיות הלוחמים, רק בשבועיים האחרונים חתמנו על שני סיכומים שעניינם תגמול ללוחמים, אין להם שום קשר להסכמים של ההסתדרות.

ניר רייס: יש שתי מערכות, המערכת הבסיסית במשולב, בתוספות כגון גמולי השתלמות, נובעת מהמדינה, גם היא מותאמת כך שיוכרו דברים שלא קיימים במדינה, כדוגמת קורס קצינים ודברים שהם ייחודיים לצבא ויש מערכת שלמה של תוספות שהיא ייחודית למערכת הביטחון והיא נקבעת בסיכומים בין משרד האוצר וצה"ל והדבר הזה, זה דבר שקורה בשוטף.

אבי רושקה: אני חושב שהסוגיה הזאת היא סוגיה מאוד מאוד משמעותית, היא עלתה בדיון הראשון גם.

אבי רושקה: אני חושב שהצבא הולך פה לרפורמה מאוד מאוד משמעותית בנושא מודל הקבע.

אבי רושקה: לקחת אוכלוסיות לגיל 55, 54, וקצינים לגילאי 50, זאת רפורמה שיכולה להביא לסיכון מאוד משמעותי לאיכות הצבא.

אבי רושקה: אם זה היה תלוי בי, גם לא הייתי ממהר עם כל ההסכם.

אבי רושקה: לכן אנחנו שמנו בהסכם שלנו אל מול האוצר סעיף שאינו משתמע.

אבי רושקה: יימשך משא ומתן במשרד האוצר לצה"ל על מודל השכר והתמרוץ בעקבות הסיכום, במטרה לתת לצה"ל כלים ליישום המודל.

אבי רושקה: אני אומר, אם לא יהיה מודל שכר שיתמוך את המודל הגילאים הזה, הוא יכול להביא לשחיקת איכות הצבא.

אבי רושקה: אנחנו עוד לא השכלנו לסכם את מודל השכר הזה.

אבי רושקה: לכן אני חושב שהסעיף שצריך להביא לידי ביטוי שאומר שאנחנו צריכים לבוא לפה להגיד שסגרנו את הנושא הזה, כדי להבטיח את איכות הצבא הוא חשוב.

אבי רושקה: אם יורשה לי עוד דבר אחד, הערה לסעיף שצריך לקזז גם שינוי בסעיף.

אבי רושקה: הסעיף הוא חשוב, הערה שלי לסעיף שהוא מנוסח בצורה כזאת שהוא כאילו צריך לתת את המענה למי שפורש מצה"ל.

אבי רושקה: הבעיה שלי היא לא מי שפורש מצה"ל, הבעיה שלי היא מי שנמצא בשירות.

אבי רושקה: צריך לשנות פה את הניסוח.

אסי מסינג: בגלל זה אנחנו חושבים שהמתכונת היא בחוק שירות הקבע.

חיים כץ: אנחנו בעוד כמה דקות, כשנסיים בניסוחים, אתה תשב עם נועה  ותשב עם נציג הצבא ותנסחו אם אתם רוצים שנצביע היום.

חיים כץ: אם אתם לא רוצים ויש לכם זמן, גם לי יש זמן.

חיים כץ: אבל אם אתם רוצים להצביע על הניסוחים, אסי, לא יעזור כלום.

חיים כץ: אתה יכול להסתייג, דרך אגב.

אסי מסינג: אנחנו עכשיו משנים את מהותו של חוק שירות הקבע גמלאות והופכים אותו לחוק שירות הקבע ושכר, גמלאות השכר?

אסי מסינג: זה המהות, זה מה שיש פה.

חיים כץ: לא, לא.

נועה בן שבת: זה חובת דיווח.

אסי מסינג: חובת דיווח אינה יכולה להיות פה, לא בחוק שירות הקבע.

חיים כץ: אז תכניס את זה כהוראת שעה, לא יודע מה שאתה רוצה.

נועה בן שבת: אם אתה רוצה שזה יהיה בחוק ההסדרים, תתייחס.

חיים כץ: מאחר ואתה באת ועשית את זה בחיפזון ואמרת – אני רוצה את זה בחוק ההסדרים ואני רוצה את זה מהר, ואם זה מהר, אז אתה צריך להבין שיש עליך מגבלות.

חיים כץ: אם זה היה בזמן רגיל, היינו מושכים את זה חצי שנה, למה החוק ייכנס לפועל בעוד שנתיים או שלוש.

חיים כץ: בעוד שלוש שנים.

חיים כץ: עד עוד שלוש שנים הוא לא נכנס בכלל, אין לו את ההשפעה, הוא ייכנס רק בעוד שלוש שנים ואתה מיהרת.

רותם פלק: נכנס לתוקף מהיום שבו הוא עובר, הוא פשוט משפיע על אנשים.

חיים כץ: כן, ההשפעה תהיה בעוד שלוש שנים.

רותם פלק: אותו בן-אדם נמצא היום בשירות קבע, זה לא שהוא לא נמצא שם, הוא כבר יודע את גיל הפרישה שלו.

אבי רושקה: אם אתם מחויבים להסכם, אז מה זה מטריד אותך?

רותם פלק: כי יש פה כמה דברים.

אבי רושקה: עצם ההתנגדות שלכם, מעלה בי ספקות.

רותם פלק: אנחנו מוכנים, כפי שגם אמרתי ליושב-ראש הוועדה, אנחנו מוכנים להצהיר לפרוטוקול, אם רוצים בכתב אז אפילו בכתב, שאנחנו מתכוונים לשבת ולהגיע להסכמות.

חיים כץ: ואם לא?

חיים כץ: מה זה מפריע לכם שזה בחוק?

חיים כץ: מה ההבדל?

חיים כץ: רותם, אתה ישבת אתי ואמרת – אני מכבד את מילותיי.

חיים כץ: אתה אמרת.

חיים כץ: עכשיו, אם אתה מכבד את מילותיך, מה זה משנה לך אם נתת את המילה בעל-פה או כתבת את זה בחוק?

חיים כץ: אם אתה מתכוון לכבד את מילותיך.

חיים כץ: בוא, אני רוצה להבין.

ניר רייס: כי חקיקה לא מסדירה.

חיים כץ: אתה ניר, אני ישבתי עם רותם, לא ישבתי אתך.

חיים כץ: ואתו, אתו זה היה, אותך אני לא מכיר, לא ישבתי אתך.

חיים כץ: אתו ישבתי והוא אמר ואמרתי – רותם אמר.

חיים כץ: כמו שאני אמרתי לו, כשאני סיכמתי, סיכמתי אתו.

חיים כץ: אתו, עם רותם סיכמתי.

חיים כץ: לא אתך.

ניר רייס: אנחנו מסכימים על מה שהוא סיכם.

חיים כץ: הוא לא יודע לדבר לבד?

ניר רייס: יש נושאים שהם בתחום המומחיות שלנו.

חיים כץ: לא חשוב, הוא לא יודע לדבר?

חיים כץ: אני לא נכנס לתחום המומחיות.

חיים כץ: אני לא נכנס לדיונים על המבנה, אני לא נכנס למשא ומתן אחוז ימינה אחוז שמאלה, לא נכנס לזה.

חיים כץ: אני לא שם.

חיים כץ: אני בקטע של הדיווח בלבד.

חיים כץ: שיבוא, אני לא נכנס למשא ומתן, שים לב.

חיים כץ: אני לא מדבר על מומחיות, אני לא מדבר על כלום, אני מדבר על לבוא לדווח.

חיים כץ: זה מה שאני מדבר.

חיים כץ: והוא התחייב לבוא לדווח.

חיים כץ: אז אני לא נוגע, זה לא קטע של מומחיות בכלל.

אבי רושקה: ההתנהגות של האוצר אפילו מעצבנת אותי.

אבי רושקה: הם אומרים בחוק, במה הם משתמשים בחוק?

אבי רושקה: הם אומרים – אם הצבא לא יגדיר מערכים, אז הם ירוצו לגיל 50.

אבי רושקה: להכניס בחוק, לשים לי ענישה.

אבי רושקה: אבל כשכולם אומרים פה לדווח על הסכם השכר, זה – אסור.

חיים כץ: ידווחו, ידווחו.

חיים כץ: ידווחו.

רותם פלק: אדוני היושב-ראש, כפי שאמרתי לך ואין לי בעיה להגיד את זה גם לאבי, כי גם אמרתי את זה לאבי, אין לי שום בעיה להצהיר לפרוטוקול שאנחנו נגיע לפה אחת לשלושה חודשים לדווח, אין לכם שום בעיה הרי לזמן אותנו מחר בבוקר שנבוא.

רותם פלק: כל פעם שהוועדה מזמנת אותנו, אנחנו הרי מחויבים לבוא.

חיים כץ: אבל תשמע, לצורך השקט, לצורך השקט של אלה שהולכים, תראה, בקטע הזה יש נותנים ויש מקבלים.

חיים כץ: הצד של הממשלה מקבל, הצד של הצבא נותן.

רותם פלק: זה ממשלה אחת, אדוני היושב-ראש.

ניר רייס: הצבא כפוף לממשלה, למיטב ידיעתי.

רותם פלק: הוא חלק מהממשלה.

ניר רייס: הם עובדים בממשלה.

רותם פלק: כפוף למרות הממשלה.

רותם פלק: זה כלל בסיסי במדינה.

חיים כץ: יש את הכללים ויש את החיים.

חיים כץ: בחיים, אם עד אתמול הוא יצא לפנסיה בגיל 44, מחר הוא יצא 45.

חיים כץ: והוא נתן משהו, וכשהוא נתן את השנה הזאת יכול להיות שזאת תהיה בדיוק השנה שלא יקראו לו לעבודה בקריירה ב'.

חיים כץ: יכול להיות.

חיים כץ: יכול להיות שלא.

חיים כץ: יכול להיות שבשנה הזאת הוא יצבור עוד ניסיון וזה, אבל יכול להיות.

חיים כץ: עכשיו אנחנו באים, ואומרים – וואלה, מסכימים.

חיים כץ: מסכימים, מוכנים.

חיים כץ: קח, תכניס בחוק, אין בזה כלום.

חיים כץ: אין בזה כלום.

חיים כץ: אני קונה ממך בית, אומר לך – וואלה, בוא תראה לי עוד חצי שנה, תן לי פעם לעשות סיור בבית.

חיים כץ: אתה אומר לי – שמע, אני אתן לך, סמוך עלי.

חיים כץ: אני אומר לך – אני רוצה את זה כתוב.

חיים כץ: אם לא, לא מוכר.

רותם פלק: אני אפילו אמרתי, אני מוכן להעביר את זה בכתב, אם צריך.

חיים כץ: אם אתה מוכן הכל, תקשיב, זה יהיה בחוק, ואם לא – תסתייג.

נועה בן שבת: אפשר להציע, כדי להתגבר על הבעיה שהעלה אסי מסינג, שהוא חושב שאולי זה לא מקומו בתוך שירות הקבע בצבא ההגנה לישראל, אז הוא יכול להיות בתוך חוק ההסדרים.

נועה בן שבת: יש סעיף שייקבע שיהיה לכם חובת דיווח על הנושא של השכר.

רותם פלק: אני אומר את זה לפני שהתייעצתי עם היועץ המשפטי שלי, יכול להיות שתשים פה סעיף אחרון שהממשלה תדווח אחת לשלושה חודשים לוועדה על יישומו של חוק זה.

נועה בן שבת: לא על יישומו של חוק זה, לא.

חיים כץ: על התקדמות בחוק.

רותם פלק: אבל אז יש לך בדיוק את הדיווח הזה.

נועה בן שבת: אם אתם רוצים, זה לא יהיה בחוק שירות הקבע, אבל זה יהיה בחוק ההסדרים.

רותם פלק: אבל אז זה כבר לא בתיקון הזה.

רותם פלק: אתם רוצים להביא תיקון נפרד, שיהיה בתיקון נפרד.

חיים כץ: אסי, זה עונה לך על הדרישות?

ניר רייס: אין שום חוק שיש בו חובת דיווח על משא ומתן.

נועה בן שבת: על התקדמות גיבוש ההסדר.

ניר רייס: אין שום חוק שיש בו חובת דיווח על משא ומתן.

חיים כץ: תקשיב, אתם, ניר, אתם מקבלים, אתם כנראה מקבלים הכל בקלות.

קריאה: חוצפה.

חיים כץ: ואתם לא יודעים לתת.

חיים כץ: ואם אנחנו באים לפה, תקשיב, ואם אנחנו באים לפה ולא דורשים כלום, ולא דורשים כלום חוץ מדיווח ואתם לא נותנים, אז אתם תצטרכו לעלות על הדוכן ולהסתייג ולהסביר למה אתם לא מוכנים לתת דיווח.

ניר רייס: אנחנו מוכנים לתת דיווח.

חיים כץ: אתם תתנו דיווח בחוק.

חיים כץ: חבל לך על הזמן, לא יהיה משהו אחר.

חיים כץ: אני מקווה שהוועדה תתמוך בי ואנחנו נצביע על זה ככה, ואז אתה תוכל להסתייג.

חיים כץ: זכותך להגיש הסתייגות.

נסים זאב: חיים, אולי אחת לשלושה חודשים זה קצת מוגזם?

חיים כץ: הם רוצים תוך חצי שנה לגמור את זה בכלל.

חיים כץ: זה פעם אחת יבוא.

נסים זאב: השאלה אם זה באמת כך.

חיים כץ: הצבא רוצה לגמור את זה תוך חצי שנה.

חיים כץ: אחרת הם לא יגמרו את זה, חבל על הזמן.

נסים זאב: זה נשמע כאילו כל שלושה חודשים לבוא.

חיים כץ: באמת נדמה לך שאני מובטל?

נסים זאב: אני עליך סומך, אתה לא יודע איך דברים מתגלגלים?

חיים כץ: טוב.

חיים כץ: תקריאי את זה והם יוכלו להסתייג.

קריאה: את הנוסח צריך לשנות.

קריאה: צריכים לעבוד על הנוסח.

אבי רושקה: מה שאמרתי קודם שזה כמו שאמרת לא יהיה רק לפורשים אלא למי שמשרת, חיים, אז נשנה.

קריאה: אז זה לא יכול לשבת בחוק הזה.

חיים כץ: אמרה היועצת המשפטית של הוועדה שזה לא בחוק, זה יהיה בחוק ההסדרים, כהגדרה.

נועה בן שבת: זאת אומרת, יהיה סעיף, אחרי הסעיף הזה, סעיף 63, יהיה 63(א) שבו יהיה.

רותם פלק: זה תקדים בתחום יחסי העבודה, אדוני היושב-ראש.

חיים כץ: בסדר.

חיים כץ: שמע, אני הייתי אתמול בדיון על הפרקליטים, אתה יודע, אין מין שלא למינו ושם שמעתי שני דברים, אני לא אתן לכם, שמעתי, לא אני אומר לכם, מצטט בין השורות, אני לא אתן לכם בגלל שעוד הרבה מחכים, זאת אומרת, לא שאני לא אתן לכם בגלל שאתם לא ראויים, לא שאני לא אתן לכם בגלל שאתם לא ראויים, אני לא אומר שאתם לא ראויים.

חיים כץ: יכול להיות שאתם ראויים, אבל אני לא אתן לכם בגלל שאחרים מחכים, בי"ת, בגלל שאין לכם שלטר, אני לא אשב אתכם אם לא תפסיקו את השביתה.

חיים כץ: עכשיו, גם אם אתם מוכנים להפסיק את השביתה לכאורה, אבל לא תצהירו שאתם מפסיקים את השביתה, אני לא אשב.

חיים כץ: וזה לא תקדים למערכת יחסי עבודה?

חיים כץ: לא יודע.

רותם פלק: יש תשובות לזה, אבל אני לא חושב שזה המקום.

חיים כץ: אני אשב עם אילן, אתך, עם מי שאתה רוצה.

חיים כץ: אתם תסבירו לי, אני גם רוצה להבין.

חיים כץ: אבל זה לא העניין הזה ואנחנו את החוק הזה, אנחנו רוצים, אני התחייבתי, דרך אגב, שאני אעביר אותו.

חיים כץ: אני אצביע עליו וכל המהות שלו וכל הזה, תהיה בפנים, כמו שהתחייבתי.

חיים כץ: היא תהיה.

חיים כץ: אבל אפשרות דיווח, זה לא מהות.

נועה בן שבת: היה התנאת תוקף הסעיף הזה במתן, בקביעת התמריצים.

חיים כץ: אחרת לא יהיה צבא.

חיים כץ: גם אתה, אני רוצה לקוות, רוצה צבא טוב.

רותם פלק: כבוד היושב-ראש, לא צריך את הדבר הזה.

נסים זאב: הוא מתחייב בלי חקיקה.

חיים כץ: אין כזה דבר.

רותם פלק: אני יכול להצהיר את זה ואתה יכול לבוא לפה אחת ליומיים, אם אתם רוצים.

נסים זאב: הבעיה שזה לא מחייב אותך, זה מה שאומר היושב-ראש.

אבי רושקה: ודאי שיכול לחייב אותו.

נסים זאב: אם זה לא בחקיקה, מה יחייב אותך?

חיים כץ: אתה רוצה שזה לא יהיה כתוב?

חיים כץ: אתה רוצה שזה לא יהיה כתוב?

חיים כץ: אומר הצבא – אני תוך פרק זמן קצר של חצי שנה, אבוא עם ההגדרות של החיילים.

חיים כץ: תוריד את ברירת המחדל ל- 45.

אבי רושקה: לא, זה אני לא יכול לעשות בגלל שאי-אפשר לשים את ברירת המחדל איפה שהוא באמצע.

אבי רושקה: ברירת המחדל צריכה להיות במקום שבו קובעים את הרף ומבין, אנחנו מגדירים חריגים כלפי מטה.

חיים כץ: אנחנו עוברים הלאה.

חיים כץ: עזוב את הסעיף הזה, אחרת אנחנו נריב עד מחרתיים.

חיים כץ: עזוב רגע את הסעיף הזה, נמשיך הלאה.

יעקובית ישפה: אחרי סעיף קטן (ב) יבוא:     "(1)	שר הביטחון, באישור הממשלה, ייקבע לגבי סוגי השירות המפורטים בחלק א'1 ובחלק ד' בתוספת, את התנאים שבהתקיימם ישויך חייל לאחד מאותם סוגי שירות; תקנות לפי פסקה זו יותקנו עד יום י"ח בטבת התשע"ג (31 בדצמבר 2012).

חיים כץ: אתם בצבא רוצים אישור ממשלה?

חיים כץ: לא מספיק אוצר?

נועה בן שבת: אישור אוצר יגרום למצב שיכול להיות ששני הצדדים יחשידו.

אבי רושקה: הם רצו אוצר, דרך אגב, אנחנו לא רצינו.

רותם פלק: אנחנו חשבנו שנכון יותר אוצר.

רותם פלק: אבל הסכמנו להתפשר על ממשלה.

חיים כץ: אתם מוכנים שבמקום ממשלה, יהיה כתוב ועדת העבודה והרווחה?

קריאה: התשובה – לא.

קריאה: המלצת הממשלה בהחלטת ועדת העבודה.

חיים כץ: כלום אני לא יודע לקבל מכם, כלום.

חיים כץ: כלום.

נסים זאב: לא, הוא מוכן בתנאי שיהיה כתוב יושב-ראש הוועדה.

חיים כץ: עזוב, הוועדה.

יעקובית ישפה: ואם לא מתקינים את התקנות עד המועד הזה, חלה ברירת המחדל, השאלה אם אפשר להעביר את זה להכרעה במקרה שאין הסכמה.

חיים כץ: הממשלה.

חיים כץ: ואז זה חל ברירת המחדל ואנחנו עוברים ל- 2. שר הביטחון, בהסכמת שר האוצר-?

חיים כץ: (2)	שר הביטחון בהסכמת שר האוצר, רשאי לשנות את התנאים שנקבעו לפי פסקה (1).

חיים כץ: "

נועה בן שבת: אז אנחנו משאירים את זה, יש פה, הגורם שמאשר בהתחלה הוא יהיה הממשלה והשינויים יקבל את הסכמת שר האוצר.

נועה בן שבת: גם לשינויים לא יינתן אישור הוועדה?

חיים כץ: לא. הוועדה לא סמכות, גם אני חושב שהיא לא סמכות.

חיים כץ: אם הצבא והשרים מחליטים, דיווח אבל ייתן לוועדה?

חיים כץ: להוסיף דיווח לוועדת העבודה והרווחה?

אסי מסינג: התנאים יפורסמו ברשומות.

חיים כץ: דיווח לוועדת העבודה והרווחה?

אסי מסינג: עותק מהתקנות?

חיים כץ: לא, דיווח.

חיים כץ: אחרי ששר האוצר ומשרד הביטחון אישרו והממשלה אישרה, אפשר לדווח לוועדת העובדה והרווחה?

אסי מסינג: עותק מהפרסום, כן.

אסי מסינג: עותק לפני הפרסום.

חיים כץ: תמשיכי.

יעקובית ישפה: (2)	בסעיף 13, במקום "בהתאם לחודש לידתו, בחלק א' בתוספת" יבוא "בחלק א'1 בתוספת, בהתאם לסוג השירות שאליו הוא משויך לפי התנאים שנקבעו לפי סעיף 10(ג).

נועה בן שבת: אדוני, כאן אין ברירת מחדל, למרות שבעצם אנחנו גם תלויים בתקנות.

נועה בן שבת: השאלה אם לא עלול להיגרם איזה שהוא, אם לא יותקנו תקנות, מה יהיה אז לגבי אותם פורשים מרצון בהסכמת רמטכ"ל.

אסי מסינג: זה די מובן שמבחינתנו ההסדר הקודם חל, בטח בעניין של סעיף 13, מכיוון שהוא מפנה.

נועה בן שבת: זה לא מובן.

אסי מסינג: אפשר להדגיש, אפשר לסדר את זה ולהדגיש שזה יהיה אותו דבר.

אסי מסינג: להוסיף.

חיים כץ: תרשמי.

חיים כץ: תרשמי.

חיים כץ: אדוני, אתה תיכנס לניסוח?

משה יעלון: כן, כן.

משה יעלון: נשב אחרי זה.

יעקובית ישפה: (2א)	בסעיף 15, במקום "פסקאות (2), (3) או (4)" יבוא "פסקאות (2) עד (5)".

יעקובית ישפה: (3)	בסעיף 54(ב) במקום "חמישים, והרמטכ"ל לא הסכים בכתב לפרישתו" יבוא "הקבוע לגביו בחלק ד' בתוספת, בהתאם לסוג השירות שאליו הוא משויך לפי התנאים שנקבעו לפי סעיף 10(ג)" ובמקום "יגיע לגיל חמישים" יבוא "יגיע לגיל האמור";

חיים כץ: פה עכשיו לא צריך את זה, הטבלאות נכנסות.

יעקובית ישפה: הסעיף מפנה לטבלאות, בעצם.

חיים כץ: ה- 50 זה הטבלאות.

יעקובית ישפה: ברירת המחדל צריכה לחול, גם פה צריך לקבוע איזה שהוא כלל של ברירת מחדל, למקרה שלא ייקבעו התקנות.

חיים כץ: רותם, אבי זמיר, שמעתם מה שהיא אמרה?

יעקובית ישפה: גם כאן, כל עוד לא נקבעות התקנות, יש לקבוע כלל ברירת מחדל.

חיים כץ: 55?

קריאה: זה ברירת המחדל המחמירה.

קריאה: באותו היגיון.

יעקובית ישפה: עד שהם יגיעו לזה, יספיקו כבר להגדיר מערכים, כי מדובר באנשים שפורשים.

חיים כץ: את חושבת?

חיים כץ: את מוכנה לחתום על זה?

יעקובית ישפה: סביר להניח שאם מדובר באנשים ילידי 72 ואילך, עד שהם יגיעו לגיל 50.

חיים כץ: נולדו בשנת 72 היום הם בני 38.

חיים כץ: בני 38 עד 55 זה עוד 17.

חיים כץ: נראה לך סביר?

חיים כץ: יש לכם מספיק זמן?

קריאה: לכתוב תקנות – כן.

חיים כץ: סעיף 4.

יעקובית ישפה: (4)	בתוספת -          בכותרת, במקום "(סעיפים 10(א)(4), 12(2), 13, 23א(ג), 33, 34(ה)(1))" יבוא "(סעיפים 10(א)(4) ו- (5) ו- (ג), 12(2), 13, 23א(ג), 33, 34(ה)(1), 54(ב))".

יעקובית ישפה: בחלק א', בכותרת, במקום "(סעיפים 10(א)(4), 13)" יבוא "(סעיף 10(א)(4))".

נועה בן שבת: בסעיף ג' מופיעות שתי הטבלאות שציינת קודם את התיקונים בהם, אז אולי אין צורך.

חיים כץ: זה נכון.

חיים כץ: אבל חסר פה, סיימנו את ההקראה?

חיים כץ: חסר פה, סיכמנו עם האוצר שיכניסו את הקטע של תנאי הפרישה.

רותם פלק: בפנים, זה תוקן.

רותם פלק: זה מה שהיה עד סעיף 5.

קריאה: הוספנו את סעיף 5, זה קודם לא היה שם.

נועה בן שבת: כיוון שהוספנו פסקה, הוצאנו חלק מהחיילים מפסקה 4 לפסקה 5, העברנו אותם לפסקה 5 ולא תיקנו, לא הוסיפו את פסקה 5 לזכאות למענק פרישה.

חיים כץ: רוצים להצביע, תכניס.

חיים כץ: בואו, תקבלו החלטה על הדיווח, איפה זה ייעשה, פה או בחוק ההסדרים, משום שאני רוצה להצביע על החוק.

אסי מסינג: הדיווח, אם צריך להיות, אז אם בכלל, אז זה דיווח על השגת ההסדר.

אסי מסינג: דיווח בדבר התקדמות ההסדר, מה משמעותו?

אסי מסינג: מה מהותו?

חיים כץ: זה הסיכום.

חיים כץ: זה הסיכום.

חיים כץ: בוא נתחיל שזה הסיכום.

רותם פלק: אבל זה סיכום לפרוטוקול, אדוני היושב-ראש.

חיים כץ: זה הסיכום, כשאנחנו סיכמנו על הטבלאות היה ביני לבין נציג האוצר סיכום שיהיה דיווח, שיהיה דיווח אחת לשלושה חודשים.

חיים כץ: אני מקווה שזה יהיה דיווח חד פעמי, שאחרי חצי שנה, החוק, התנאים יסוכמו ונגמר הסיפור.

חיים כץ: ואנחנו רוצים את הדיווח, מאחר ואין לו מהות.

חיים כץ: אין לו מהות והוא לא משנה את בסיס החוק והוא לא כלכלי והוא לא תקציבי והוא לא כלום, אנחנו רוצים שיהיה כתוב בחוק.

נסים זאב: אדוני היושב-ראש, יש לי שאלה להבנה.

נסים זאב: מי שכבר רוב שנותיו נמצא בשירות קבע, גם החוק הזה חל עליו?

חיים כץ: כן.

נסים זאב: למה?

חיים כץ: למעשה, לא חל עליו, רק על אלה שרוצים מרצון, רק אלה מרצון והם מעל 25 שנה.

חיים כץ: גם מי שבקבע והוא צעיר.

חיים כץ: גם מי שבן 37 והוא בקבע.

קריאה: המוגנים היחידים זה מי שהיום גילו 38, 39.

קריאה: כל היתר – החוק חל עליהם.

קריאה: זה שינוי משמעותי, אתה צודק.

נסים זאב: אני לא חושב שזה פייר.

נסים זאב: מי שרוב שנותיו כבר בקבע, אם אני לוקח נאמר מגיל 22, עד גיל 50, ורוב שנותיו הוא כבר, לפי ההצעה החדשה, הוא כבר שירת בצה"ל.

חיים כץ: אני רוצה להסביר.

חיים כץ: הוא, אם הוא בן 32, הוספתי לו שנה.

נסים זאב: את זה הבנתי.

חיים כץ: קודם החוק היה לפני זה, אבל לפני שמונה שנים.

חיים כץ: לפני שמונה שנים, אלא אם הוא עושה להם טובה, שמע מה אני אמר, הוא מעלה להם את האחוזים, נותן להם מקור פרנסה.

חיים כץ: במקום שישבו בבית עם חצי פנסיה, במקום שישבו בבית עם חצי פנסיה, מגדילים את האחוזים.

חיים כץ: יש להם גם שנות עבודה יותר, הם בגיל מת.

חיים כץ: 50 זה גיל מת בשוק העבודה.

חיים כץ: לא קולטים אותם, אלא אם באים להיות חברי כנסת.

חיים כץ: אני רוצה להגיד, בשנת 2003, לפני שבע שנים, ממשלת ישראל למרות שאני הצבעתי נגד, העלתה את גיל הפרישה.

נסים זאב: כאשר מישהו רוצה מרצון, אם מישהו רוצה מרצון שלא לשנות את התנאים, לפחות מי שכבר רוב שנותיו נתן.

חיים כץ: אני חושב שזה רעיון טוב, אבל אתה תגיש הסתייגות.

חיים כץ: לפחות הסתייגות.

נסים זאב: OK.

חיים כץ: כן, בנושא הזה תגיש הסתייגות דיבור.

רותם פלק: אדוני היושב-ראש, לשם הדיוק, מה שאנחנו הסכמנו זה להגיד לפרוטוקול שאנחנו נדווח אחת לשלושה חודשים, אמרתי עוד פעם, אם רוצים להחיל את זה.

חיים כץ: נכון, נכון מה שאתה אומר ואני מרחיב את זה.

חיים כץ: אתה צודק במאה אחוז, מאחר ואני מלא חששות ואני לא משנה לא את המהות ולא את התוכן ולא כלום, ואני מלא חששות ואני נציגם, וטוב שכך, של המשרתים בקבע.

חיים כץ: כי כמה שאני נכנס יותר לעניין, אני מבין עד כמה הם חשופים בצריח, בנושא השכר.

חיים כץ: עד כמה הם חשופים בצריח, בנושא השכר, ואני, נפלה בחלקי הזכות לא להיות שר.

חיים כץ: שים לב מה אני אומר לך, נפלה בחלקי הזכות לא להיות שר, ולהיות יו"ר ועדת העבודה והרווחה, ואתה לא מבין כמה נלחמתי שהחוק הזה יהיה אצלי.

חיים כץ: סגן הממונה על התקציבים היה בדיון שנלחמתי על החוק, וראש הממשלה היה ושר האוצר היה ויושב-ראש הכנסת היה, ושר התחבורה היה, ויושב-ראש הקואליציה היה, והיו עוד ועוד וזה היה במשרד ראש הממשלה ואני אמרתי – זה מה אני רוצה.

חיים כץ: תעלו למגרש.

חיים כץ: אני רציתי בשביל שיצא חוק טוב וזה מוקלט.

חיים כץ: ורציתי בשביל שיצא חוק טוב.

חיים כץ: ואני חושב שיצא בסדר.

חיים כץ: כך אני חושב.

חיים כץ: ואני רוצה דיווח.

חיים כץ: אבל אתה, אני רוצה, אם אתה לא רוצה אותו בחוק, אז הוא יהיה בחוק ההסדרים, ואם אתה רוצה, אתה יכול להסתייג.

חיים כץ: אבל אם תסתייג, אני אמשוך את זה חזרה לוועדה ואפיל את זה.

רותם פלק: אני רק אומר שאם רוצים להוסיף סעיף אחרון לחוק שאומר שהממשלה תדווח על יישום החוק הזה.

חיים כץ: לא הממשלה.

רותם פלק: על יישום חוק זה.

רותם פלק: באותו דיווח אתם תבקשו את הדיווח.

חיים כץ: אבל הוא לא יושם, הוא לא יושם, רותם.

חיים כץ: תשמע, אתה כלכלן מעולה ואני עורך-דין גרוע.

חיים כץ: אבל מה שאתה אומר, כשאתה אומר על יישום חוק זה, זאת אומרת אתה, על יישום חוק זה, אתה צריך לבוא לדווח בעוד שלוש שנים.

חיים כץ: זה החודש הראשון שהוא מתחיל להיות מיושם.

חיים כץ: כל עוד הוא באמצע הדרך, הוא לא מיושם.

חיים כץ: על פניו, בלי שאני אבין בעריכת דין.

קריאה: זה גם לא יישום החוק.

קריאה: זה לא יישום החוק.

חיים כץ: זה גם לא יישום החוק.

אבי זמיר: מה שמפריע לי, שזה מפריע לך.

אבי זמיר: אלא אם כן הידיים לא נקיות, לא יודע.

רותם פלק: זה לא קשור, אבי.

אבי זמיר: זה קשור.

אבי זמיר: אתה יודע טוב מאוד.

נסים זאב: מה זה משנה אם זה בחוק או בחוק ההסדרים?

חיים כץ: אסי, איפה אתה רוצה את זה, בחוק ההסדרים או בגוף החוק?

אסי מסינג: כן, בחוק ההסדרים זה בוודאי לא פה.

נועה בן שבת: כמובן, זה יהיה בסעיף 63(א) ויהיה כתוב אותו דבר ששר הביטחון רשאי להגיש ביחד לוועדת העבודה דין וחשבון לגבי.

חיים כץ: דיווח לא דין וחשבון.

חיים כץ: לא חייבים לנו דין וחשבון.

נועה בן שבת: דיווח על גיבוש הסדר למתן תוספת לחיילים שגיל הזכאות לקצבת זקנה.

חיים כץ: על השכר, השכר.

חיים כץ: תשב בניסוח, משה.

חיים כץ: זה עדכון הוועדה על התקדמות.

חיים כץ: לא רוצה שום דבר מהותי, לא רוצה, לא מעורב במשא ומתן.

חיים כץ: חבל שאני לא מעורב במשא ומתן, בואו, אני אומר לכם.

אסי מסינג: מה שאפשר להציע, על אף שאנחנו, שוב, אנחנו חושבים שזה לא נכון לעגן את זה בחקיקה, אבל אם הוועדה דורשת, אז ששר הביטחון עם שר האוצר יגישו יחד לוועדת העבודה והרווחה והבריאות של הכנסת דיווח בדבר גיבוש הסדר.

חיים כץ: תדווח אתם, תסכם אתם.

חיים כץ: תשבו עשר דקות, נעשה הפסקה, נצביע על זה היום.

חיים כץ: לא נעשה עוד ישיבה.

חיים כץ: יש שלושה עורכי-דין, אני מכריז על הפסקה של עשר דקות.

חיים כץ: שבו, תנסחו, נגמור את העניין.

חיים כץ: הישיבה נפסקה בשעה 10:30 ונתחדשה בשעה 11:00

חיים כץ: ההפסקה היתה יותר ארוכה מכפי שרצינו, יחד עם זה, כנראה שקשה להגיע להסכמות.

חיים כץ: כשהופכים הסכמות להסכם ונכנסים עורכי-הדין אז זה לוקח זמן, שם באות המילים ועדיין ח' בטבת, ה- 15 לדצמבר 2010, ואני מתכבד שוב, לחדש את ישיבת ועדת העובדה והרווחה בפרק ט"ו גמלאות להצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו- 2012.

חיים כץ: וגברתי, היועצת המשפטית, למה הגעתם?

נועה בן שבת: למעשה, מתווסף עכשיו סעיף, לאחר הסעיף שבו מתוקן חוק שירות הקבע בצבא ההגנה לישראל, יתווסף סעיף נוסף שכותרתו תהיה דיווח לוועדה.

נועה בן שבת: שר הביטחון ושר האוצר יגישו.

חיים כץ: דיווח לוועדה כל שלושה חודשים?

נועה בן שבת: כן, מייד נקרא את זה: שר הביטחון ושר האוצר יגישו יחד לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת, דיווח בדבר גיבוש הסדר שכר הנלווה ליישום תיקון חוק שירות הקבע בצבא ההגנה לישראל לפי הוראות סעיף 63.

נועה בן שבת: דין וחשבון או דיווח כאמור יוגש אחת לשלושה חודשים, החל מיום ו' באדר ב' התשע"א 1 באפריל 2011, ועד להשלמת גיבושו של הסדר כאמור.

נועה בן שבת: הצבעה בעד – רוב נגד – מיעוט הצעת החוק התקבלה

חיים כץ: הצעת החוק התקבלה על-ידי כל הח"כים שנמצאים פה ואין נמנעים ואין מתנגדים ואני רוצה לעשות רוויזיה על החוק ומי נגד הרוויזיה, ירים את ידו.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: הצבעה בעד – מיעוט נגד – רוב הרוויזיה לא התקבלה

חיים כץ: הרוויזיה לא התקבלה.

חיים כץ: עכשיו אנחנו יודעים שאף אחד, משום מקום, לא יכול לצוץ ולהגיד אני רוצה רוויזיה וקיבלתם את מה שהתחייבנו ואני מקווה שזה יעבור בחוק ההסדרים.

חיים כץ: אני חושב שהוועדה קיבלה הצעת חוק חשובה, לביטחון מדינת ישראל ועשתה כמיטב יכולתה לאפשר לצבא להיות טוב, יעיל, חזק, כמו שכולנו, כל הצדדים מקווים, ואני מקווה שגם החיילים שיהיו בקבע וגם אזרחי מדינת ישראל, ייהנו ממה שאנחנו עשינו פה.

חיים כץ: אני חייב להודות לראש אכ"א, לא טבעי שיבוא לכל הדיונים והוא בא וגילה רגישות וענייניות ורצה ונלחם וזה יפה, יפה לראות שכך הם הדברים, גם לממונה על התקציבים שבא פתוח ומוכן לשמוע, ולפעמים מתגמש קצת, לא יותר מדי.

חיים כץ: אני חושב שזה Win-win.

חיים כץ: המערכת קיבלה את מה שהיא רוצה והצבא קיבל את הרע במיעוטו, יכול להיות שהוא רצה יותר טוב, הוא קיבל את הרע במיעוטו ואני מקווה שהוצאנו מפה חוק טוב.

חיים כץ: תודה רבה, הישיבה נעולה.