ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 327, 2010-12-15 09:30

אלכס מילר: בוקר טוב לכולם.

אלכס מילר: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט.

אלכס מילר: הנושא היום הוא שילוב עולים במערכת החינוך.

אלכס מילר: מטרת הישיבה לבחון את הדברים, ודובר עליהם בשנה שנתיים האחרונות.

אלכס מילר: היה לי קשר מאוד חיובי עם משרד החינוך בנושאים  שונים ואני בטוח שמשרד החינוך יוכל לעדכן אותנו באופן כללי בכל הנוגע לקליטת עולים במערכת החינוך ועל כל מיני פרויקטים ופיילוטים הקיימים במערכת החינוך.

אלכס מילר: אני רוצה להצביע על כמה בעיות במערכת.

אלכס מילר: ראשית בנושא המורים שהיו צריכים להשתלב כחלק ממשרד החינוך.

אלכס מילר: ידוע לי שמשרד החינוך חיפש מורים בתחומים מסוימים כמו במדעים המדויקים, מתמטיקה, מורים לשפה האנגלית.

אלכס מילר: היינו שמחים לשמוע מה קורה עם זה.

אלכס מילר: הנושא הנוסף הוא לווי המורים העולים על ידי מדריכים שמתוקצבים על ידי משרד החינוך.

אלכס מילר: כידוע בעקבות דוח מבקר המדינה היה שינוי בנושא.

אלכס מילר: פנינו למשרד החינוך וגם נבקש שמשרד החינוך יעדכן אותנו בעניין.

אלכס מילר: בנושא התלמידים האם כשאנחנו מדברים על סיוע ברכישת השפה ושילובם בחברה הישראלית – אנחנו יודעים שאחרי גל העלייה הגדול והריכוזיות מספר העולים קטן כעת.

אלכס מילר: אנחנו מודעים לקושי הקיים היום לעומת שנים עברו כשהיו הילדים מרוכזים בבתי ספר והיה ניתן לתת מענה מסודר.

אלכס מילר: היום כשאנחנו מדברים על בודדים צריך להמשיך לתת להם את השעות.

אלכס מילר: הייתי רוצה לשמוע גם מה קורה עם הנושא שעלה לא פעם בעניין פתח תקווה, בנוגע לקליטת תלמידי העדה האתיופית.

אלכס מילר: כמו כן הייתי רוצה לשמוע באופן כללי מה קורה בפתח תקווה בעניין השעות.

אלכס מילר: חבר הכנסת שלמה  מולה העלה הצעה לסדר בנושא החינוך המיוחד.

אלכס מילר: נשמח להתעדכן גם בנושא זה ואם חל בו שיוני.

אלכס מילר: נמצאים איתנו כאן נציגים מארגוני המורים, נציגי מערכת החינוך ומשרד החינוך וגם מי שמיצג את הילדים העולים, נציגי הרשויות המקומיות, ראשי ערים וכמובן שנמצא איתנו אלכס צסרסקי דובר משרד החינוך למגזר הרוסי, נמצאים איתנו גם נציגי משרד הקליטה.

אלכס מילר: נתחיל עם משרד החינוך בהצגת המצב ולאחר מכן נשמח לקבל תשובות לשאלות שיעלו במהלך הדיון.

אלכס מילר: בבקשה.

מאיה שריר: בוקר טוב.

מאיה שריר: אני מנהלת אגף קליטת תלמידים עולים במשרד החינוך.

מאיה שריר: האגף שלנו אחראי על קליטה והשתלבותם של תלמידים עולים החל מגיל הגן ועד י"ב – בגרות.

מאיה שריר: עומדות בפנינו שלוש מטרות עיקריות.

מאיה שריר: ראשית לימוד השפה העברית כשפה שנייה.

מאיה שריר: המשימה הראשונה עם תלמידים עולים היא ללמוד את השפה.

מאיה שריר: המשימה השנייה היא שיפור השפה והשלמת הפערים בכל מקצועות הלימוד.

מאיה שריר: כיוון שחשוב להתחבר למה שקורה במערכת החינוך בארץ כי כולם יצטרכו להמשיך ללמוד כאן ולהגיע בהצלחה לבחינות הבגרות והמשך לימודים באקדמיה.

מאיה שריר: השלמת פערים בכל מקצועות הלימוד ולא רק עתירי שפה אלא ממש לכולם.

מאיה שריר: המשימה השלישית היא חיזוק ופיתוח וביסוס תחושת שייכות זהות יהודית ישראלית, זהות אישית וחיבור למקום.

מאיה שריר: אלה הן בעצם שלושת המשימות העיקריות.

מאיה שריר: בהתאם למטרות אלה מוקצות כל התכניות והשעות.

מאיה שריר: מוקצות שעות ללימוד השפה העברית כשפה שנייה, גם לילדים בגני הילדים וגם בבית הספר היסודי, גם בחטיבות הביניים ובחטיבות העליונות.

מאיה שריר: פיתחו חומרי למידה מתאימים ותכנית לימודים להוראת עברית כשפה שנייה לתלמידים עולים.

מאיה שריר: זה חידוש בארץ למרות שישראל היא מדינה קולטת עולים כל השנים.

מאיה שריר: התכנית הוקמה על ידי עולים.

מאיה שריר: אין באוניברסיטאות קתדרה ללימוד השפה העברית כשפה שנייה, תחום הידע פותח ונמצא אצלנו - - -

שלמה מולה: למה משרד החינוך לא יוזם, למה אתם לא מקדמים את הרעיון?

מאיה שריר: אנחנו בהחלט מנסים ונשמח מאוד לעזרתך.

יעקב כץ: במה זה תלוי?

יעקב כץ: זה תלוי בחקיקה?

מאיה שריר: מעבר לכך פיתחנו חומרי למידה.

מאיה שריר: חלק מהפיתוחים הולכים אפילו לקראת המאה 21.

מאיה שריר: יש לנו אולפן באתר הפתוח לכולם.

מאיה שריר: אני מקבלת תגובות אפילו מפנמה, סינגפור, רומניה ומכל מקום.

מאיה שריר: ניתן לתרגל באולפן הווירטואלי של מחשב.

מאיה שריר: מעבר לכך יש לנו תכניות לשיפור השפה, יש תכנית לבתי הספר היסודי בשם "משעולים" לחטיבות הביניים תכנית בשם "שעל" לשיפור השפה.

מאיה שריר: קיימות אסטרטגיות לשיפור השפה בכל המקצועות הלימודיים בין אם זה במקצועות המדעיים איך ללמוד מדעים ואפילו אוריינות מתמטיקה.

מאיה שריר: יש תפיסה שגויה שבמתמטיקה לא צריך שפה אבל כן צריך שפה, ועוד איך, כי השפה מצומצמת וכל מילה חשובה, אפילו דרך הכתיבה אנחנו יודעים שתרגיל בחילוק הוא שונה בארץ ממה שכותבים ברוסיה.

מאיה שריר: אני בהחלט מתייחסים להשלמת פערים בכל המקצועות הלימוד.

מאיה שריר: תכנית "מעלה" היא תכנית שבאה לענות על קושי.

מאיה שריר: לפעמים לילדים עולים משבר המעבר הבין תרבותי, קיים הלם תרבות והם נתקלים בשלבים הראשונים בקושי בלימוד השפה.

מאיה שריר: תכנית "מעלה" באה לפתור קשיים איך לעזור למורים להתגבר על הקשיים של התלמידים שזקוקים לדרך הוראה אחרת ולהדגשים שונים.

מאיה שריר: תכנית "פלא" היא תגבור לימודי בשעות אחר הצהריים שהן תוספת שעות.

מאיה שריר: גם "פקט פלוס" לגנים - תכנית תוספתית לשיפור השפה, עבודה עם תלמידים עולים, "פקט" היא ליוצאי אתיופיה ותכנית "פלא" היא לכולם.

אלכס מילר: את יכולה להציג לנו קצת נתונים, כמה עולים יש על פי הגדרת המדינה?

אלכס מילר: אתם עובדים לפי אותה הגדרה?

מאיה שריר: כן.

מאיה שריר: ישנן הרבה הגדרות ואין הגדרה אחת.

מאיה שריר: יש לנו 103,000 תלמידים עולים.

מאיה שריר: אם אני אתייחס לכל מי שלא נולד בישראל יש היום בתוך מערכת החינוך 103,025 תלמידים.

אלכס מילר: 103,000 הם אלה שזכאים להטבות.

מאיה שריר: לא. הזכאות שונה מאוד בכל גיל, היא שונה לפי התכנית, היא שונה לפי ארץ המוצא.

מאיה שריר: אנחנו יודעים שיוצאי אתיופיה זכאים גם אם הם נולדו בישראל.

מאיה שריר: היו שתי החלטות ממשלה.

מאיה שריר: האחת – הפרויקט הלאומי האתיופי.

מאיה שריר: התכנית השנייה עוסקת בתכנית החומש ליוצאי אתיופיה.

מאיה שריר: כאן כל הקהילה מכוסה גם אם הם נולדו בישראל.

אלכס מילר: לגבי הריכוזיות - הפרויקטים שלכם מחולקים באותה צורה או שהם פרויקטים של פיילוט.

אלכס מילר: איך אתם מחלקים את הפעילות שלכם, לפי איזה מפתח?

מאיה שריר: אנחנו מחלקים לפי קריטריונים ברורים, אחידים ושקופים.

מאיה שריר: הכול נמצא באתר של משרד החינוך שפתוח לכולם.

מאיה שריר: זה בהתאם לתכנית, וכמובן שאת היעד הראשון של לימוד השפה העברית כשפה שנייה צריכים רק החדשים ביותר ואז יש הקצאה לפי תאריך.

מאיה שריר: מעבר לכך שיפור שפה דורש הרבה מאוד למידה - - -

אלכס מילר: אותי מעניין המנגנון.

אלכס מילר: נניח שכעת מגיעה משפחת עולים לתל אביב או לכל מקום אחר.

אלכס מילר: המשפחה מחליטה לרשום את הילד שלהם בבית הספר שקרוב למקום מגוריהם.

אלכס מילר: מבחינתכם כשאין באזור עולים נוספים, הוא על פי ההגדרה לבד.

אלכס מילר: מה קורה איתו מבחינת הטיפול, הקצאת השעות וכדומה.

אלכס מילר: אתם עוקבים אחרי זה או שאתם עושים איזה ניווט וממליצים לו ללכת לבית ספר מסוים?

מאיה שריר: הקליטה ישירה וכל אחד נרשם לבית ספר ליד מקום מגוריו.

מאיה שריר: אם יש מינימום של ילד אחד בית הספר יקבל מינימום של שש שעות.

אלכס מילר: ובכל בית ספר יש מענה לכל התכנית שהוא צריך לקבל?

אלכס מילר: סיוע וכדומה.

אלי זרחין: זה שש שעות בנוסף לסל השעות.

מאיה שריר: בנוסף לזה שהוא תלמיד בבית הספר והוא זכאי.

מאיה שריר: השעות האלה הן ללימוד העברית כשפה שנייה.

מאיה שריר: הן שעות נוספות עם הנחיה שלנו איך ללמד אותם.

מאיה שריר: מאחר והשעות הן מאוד מצומצמות פיתחנו למשל את האולפן הווירטואלי שהוא ברשת ופתוח לכולם.

מאיה שריר: כל אחד זקוק להרבה מאוד שעות תרגול כשלומדים שפה.

אלכס מילר: תוכלי לעדכן אותנו באחוזים על אחוז הנשירה?

אלכס מילר: האחוזים היו מאוד גובהים.

מאיה שריר: מאוד נמוכים.

אלכס מילר: ממה שאני יודע, לפחות זה פורסם בעיתון.

אלכס מילר: פורסם שמכלל הנושרים ממערכת החינוך 42% היו עולים, לדעתי זה גבוה.

מאיה שריר: לא. לא.

קריאה: היה לנו על זה גם דיון.

קריאה: תלוי איך סופרים.

מאיה שריר: היו ישיבות בנושא הנשירה בועדת החינוך ולא רק על עולים.

מאיה שריר: אני מבינה שהחישוב של הספירה היה לא נכון.

מאיה שריר: כלומר ישנם ילדים שלומדים במסגרות לימוד בפיקוח משרד החינוך.

מאיה שריר: בספירה הקודמת נרשם שהם כאילו נשרו והם לא נושרים.

מאיה שריר: עולים שלומדים במסגרות שונות, יש לנו גם על מסגרות בפיקוח משרד החינוך, בפיקוח משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה, משרד הרווחה ובמסגרות לימוד שונות אבל הם לא נושרים.

מאיה שריר: מאלה שלא נולדו בישראל והם מברית המועצות לשעבר יש לנו 49 ילדים נושרים מהמערכת בגילאי 5 עד 17.

מאיה שריר: זה מספר גבוה כי כל ילד הוא בפני עצמו אבל הם 49 ילדים מתוך 103,000, אלו האחוזים עליהם אתה מדבר.

אלכס מילר: את מוכנה בבקשה לחזור על המספרים.

מאיה שריר: 49 ילדים מגיל 5 עד 17 שנולדו בברית המועצות לשעבר, חבר המדינות.

יהודית גידלי: על איזה שנה את מדברת?

מאיה שריר: אני מדברת על נתון שהוא נכון לעכשיו.

יהודית גילדי: את מדברת על שנת הלימודים הנוכחית?

מאיה שריר: כן.

אלכס מילר: מתי הם עלו לישראל.

מאיה שריר: הם לא נולדו בישראל.

אלכס מילר: זאת אומרת מכל מי שלומד במערכת החינוך שעלה ולא נולד כאן, מדובר על 49 ילדים?

אלכס מילר: זה קצת שונה מהמספרים שאנחנו קיבלו.

אלכס מילר: או שיש ירידה משמעותית.

אלי זרחין: הגדרות שונות.

אלי זרחין: אם ההגדרה של ילד נושר כילד שלא למד בשום מקום אז המספר יכול להיות 49 ילדים.

אלי זרחין: אם מוטי וינטר מגיש כמה ילדים שלא רשומים נכון לעכשיו בשום בית ספר אז המספרים הם הרבה יותר גבוהים.

אלי זרחין: ילד שלא מופיע חודש חודשיים ואז הוא חוזר לבית ספר אחר.

מאיה שריר: זה לא כך.

אלכס מילר: נשירה זה ילד שיוצא ממערכת החינוך.

אלי זרחין: הוא מוגדר כנושר.

אלי זרחין: אבל משרד החינוך מעביר אותו לקצין ביקור סדיר.

אלי זרחין: ברגע שקצין ביקור סדיר שהוא אגף במשרד החינוך,  מטפל בו בעירייה ומנסה להחזירו למערכת, משרד החינוך לא מגדיר אותו כנושר.

אלי זרחין: זה כאילו שקצין ביקור סדיר מנסה להחזיר אותו.

אלי זרחין: קצין ביקור סדיר יכול לנסות להחזיר אותו עד שנה.

אלכס מילר: כמה ילדים כאלה יש בתוך המסגרת?

מאיה שריר: זה לא מדויק מה שאלי זרחין אומר.

מאיה שריר: היו חישובים לא נכונים ואני יודעת שהדבר טופל על ידי המנהל הכללי של משרד החינוך עם חבר הכנסת זבולון אורלב כשהיה יושב ראש ועדת החינוך.

מאיה שריר: אני יודעת שבעבר הוגדרו תלמידים נושרים גם אם הם למדו במסגרות חינוך אחרות.

מאיה שריר: זה לא נכון לקרוא להם נושרים.

מאיה שריר: גם אלה שנסעו לחוץ לארץ נרשמו לפעמים כנושרים.

מאיה שריר: היום יש עדכון של המערכת ויש טיפול נכון.

מאיה שריר: אנחנו ידענו תמיד לאורך כל הנתונים שבקרב תלמידים עולים יש מיעוט נשירה.

מאיה שריר: הנתונים של יוצאי אתיופיה היו דווקא על דור שני שנולד בארץ, שהייתה עלייה בנשירה.

מאיה שריר: אבל דווקא העולים הם הכי פחות נושרים ממערכת החינוך.

אלכס מילר: גם בקרב האתיופים?

מאיה שריר: כן.

מאיה שריר: 136 תלמידים שנולדו באתיופיה הם כרגע מוגדרים כנושרים.

אלכס מילר: הנתון הזה משנה לנו המון.

אלכס מילר: אנחנו במשך תקופה די ארוכה דיברנו על נתונים אחרים.

אלכס מילר: מה שהוצג ומה שדובר באופן כללי הוא שאחוז מאוד גבוה מקרב העולים נושרים.

מאיה שריר: אני חושבת שדווקא לגבי העולים, הרי בסך הכול המספר שלהם גם אם הוא 103,000 שלא נולדו כאן, אנחנו עושים איתם טיפול מאוד ממוקד, מאוד מקצועי.

מאיה שריר: אנחנו ממש יודעים על כל תלמיד עולה איפה הוא, באילו תכניות.

מאיה שריר: עשינו את זה גם בעבר יחד עם המשרד לקליטת עלייה.

מאיה שריר: היה מיפוי כדי שלא יהיה תלמיד אחד שרשום בשבע תכניות ואחר בכלל לא.

מאיה שריר: גם היום אנחנו עושים את זה עם אריק פורת והחלטנו על מיפוי חדש משותף של תלמידים עולים.

מאיה שריר: אני חושבת שהיתרון שיש לנו הוא שהם מעטים ושאנחנו יכולים לטפל נקודתית בכל תלמיד ותלמיד.

אלכס מילר: ממשרד החינוך, האחראי על המורים בבקשה.

אלכס מילר: תוכל להתייחס לנושא המדריכים מלווים בבקשה.

מיכאל כהן: היה עיכוב בהעסקת המורים בגלל דוח מבקר המדינה שאמר לא להעסיק מדריכים.

מיכאל כהן: כל מי שמטפל במורים הוא על ידי ההדרכה.

מיכאל כהן: חודשיים  - - -

אלכס מילר: תוכל בבקשה לתת לוועדה קצת רקע כי נמצאים כאן אנשים שלא מכירים את הנושא.

מיכאל כהן: באגף שלי יש יחידה שנקראת יחידה למורים עולים.

מיכאל כהן: בכל מחוז יש רפרנט שמטפל במורים העולים.

מיכאל כהן: ברגע שמגיע מורה עולה למדינת ישראל הוא עובר דרך משרד הקליטה, עובר את האולפן ואם הוא מורה הוא מגיע אלינו לאחד המחוזות.

מיכאל כהן: המדריך שמקבל אותו מטפל בו ומלווה אותו אישית בין אם זה בקורסים ובין אם זה בשיבוץ בעבודה.

מיכאל כהן: אנחנו גם מסייעים להם להיכנס לעבודה.

מיכאל כהן: כדי לעודד את המנהלים להעסיק מורים עולים אנחנו נותנים להם בין 6 ל- 8 שעות עבור כל מורה לפחות בשנה הראשונה, ולעיתים אנחנו נותנים את זה גם אחר כך.

מיכאל כהן: השנה היה את דוח מבקר המדינה שקבע שמדריכים יוכלו לעסוק רק בבתי הספר ולא במשרד.

מיכאל כהן: לפיכך - - -

אלכס מילר: באופן כללי ולא רק לעולה.

מיכאל כהן: ההחלטה לא קשורה רק לעולה.

מיכאל כהן: לפיכך פיטרו את כל הרפרנטים שטיפלו במורים עולים.

מיכאל כהן: נוצר מצב שאני כמנהל האגף לא מקבל מהמחוזות בקשות והכול נעצר.

מיכאל כהן: היה מאבק, אני מודה לך וגם לאלי זרחין שסייעתם להחזיר את המדריכים-רפרנטים אבל זה היה מאוחר כי מערכת החינוך כבר נפתחה.

מיכאל כהן: עדיין לא השלמנו את כל המכסה של המדריכים כי חלקם כבר מצאו עבודה במקומות אחרים.

אלכס מילר: לפחות אנחנו מודים שהעניין הוסדר וחזר לעצמו.

אלכס מילר: אבל נוצר כאוס בתוך המערכת כמו שציינת.

אלכס מילר: קיבלנו הרבה מאוד פניות בנושא.

מיכאל כהן: בינתיים התארגנו מיד עם חזרתם של חלק מהמדריכים, אנחנו מעסיקים היום כ- 500 מורים עולים שמקבלים 6 או 8 שעות ולחלקם פחות, הם מקבלים שעות דרך המחלקה שלי.

אלכס מילר: אתה יכול להצביע על המקצועות שהם מלמדים?

מיכאל כהן: בכל המקצועות.

מיכאל כהן: למשל לרוסית יש כ- 100 מורים, באנגלית, מתמטיקה, מדעים  ובעיקר במקצועות הליבה של המערכת  מועסקים רובם, חלקם כ- 10% הם מורים יוצאי אתיופיה שעוסקים במקצועות שונים.

מיכאל כהן: יש כ- 40 מורים יוצאי אתיופיה.

אלכס מילר: מתוך ה- 500.

מיכאל כהן: כן.

מיכאל כהן: אבל צריך לקחת בחשבון שחלק לא קטן מקבלים, אבל מי שנמצא בתקן במערכת כבר לא מקבל שעות דרכי.

אלכס מילר: אתה מדבר גם על מערכת החינוך הרגילה וגם על החינוך מיוחד.

מיכאל כהן: במערכת החינוך הרגילה יש יותר.

מיכאל כהן: ניקח בחשבון שעד היום שובצו בין 9,000 ל- 10,000 מורים עולים בתוך המערכת.

מיכאל כהן: חלקם כבר מרכזים, חלקם מנהלי בתי ספר, חלקם מרכזי מקצוע.

אלכס מילר: יש לך נתונים כמה מורים במשך עשור התקדמו, קיבלו קביעות במשרד החינוך, קיבלו שעות ותפקידים בכירים.

קריאה: הנה נמצאת כאן מנהלת בית ספר.

מיכאל כהן: דרך אגב הדוקטורט שלי היה על מורים עולים.

מיכאל כהן: הנושא היה איך משתלבים מורים עולים - - -

אלכס מילר: מדברים כאן בכל מיני מישורים על איזו תקרת זכוכית.

אלכס מילר: חשוב לנו לשמוע איך במערכת החינוך הם משתלבים.

אלכס מילר: אנחנו יודעים שבהרבה מקומות ההשתלבות של העולים הייתה טובה מאוד, וכמו שציינת גם במערכת החינוך השתלבו המורים יפה.

אלכס מילר: מה קורה עכשיו בשלב ב', הם מתקדמים, נותנים להם קביעות, האם הם נכנסים למערכת בצורה מלאה?

אלכס מילר: הרי מדובר באנשים שאין להם צבירת פנסיה מהמקום שהם באו.

אלכס מילר: אלה אנשים שאחרי 5, 6 או עשור יוצאים עם פנסיה של 1,000, 1,500 או 2,000 שקלים מקסימום.

אלכס מילר: נשמח לקבל את התמונה הכללית ועל עתידים במערכת.

אלכס מילר: אנחנו רוצים שיעבור מסר לאחרים שמשרד החינוך יודע לקלוט, יודע לחבק אותם וכשהם יוצאים הם לא דואגים לעתידם כי הם יוצאים עם פנסיה.

אלכס מילר: גם זה אחד מהנושאים החשובים.

מיכאל כהן: הייתי אומר שבגל העלייה של שנות ה- 90 הגיעו אנשים יותר מבוגרים.

מיכאל כהן: חלקם הגדול כבר פרש אחרי עשר או חמש עשרה שנות עבודה.

מיכאל כהן: כעת נכנסים פחות יוצאי ברית המועצות לשעבר, היום נכנסים יותר עולים מצפון אמריקה במקצועות האנגלית ופחות למקצוע המתמטיקה.

מיכאל כהן: נקלטים בהתאם לארצות המוצא של העולים.

מיכאל כהן: חלקם הגדול נקלט במערכת על תקן והם עובדים במערכת ככל מורה רגיל.

אלכס מילר: אין מצב שהם נקלטים כעולים ועובדים תקופה מסוימת כשהם מקבלים שעות מיוחדות כעולים, וכשהם צריכים להיקלט מן המניין עושים איזה - - -

מיכאל כהן: הם נקלטים לכל דבר ועניין, יש ביניהם מנהלי בתי ספר, רכזי מקצוע.

מיכאל כהן: אני גם מעסיק מדריכים שעוסקים עם מורים עולים, בדרום יש מישהי שעוסקת במורים עולים שהיא עולה מברית המועצות לשעבר.

מיכאל כהן: יש כאלה שעובדים משרה וחצי ויותר.

אלכס מילר: האם תוכל לעדכן אותנו בנוגע למענק יובל?

מיכאל כהן: את מענק היובל משרד האוצר התנגד לתת ולכן אנחנו לא מפעילים אותו.

אלכס מילר: מהו התקציב של מענק היובל?

מיכאל כהן: מי שעובד 25 שנה בהסתדרות המורים או 30 שנה מקבל - - -

אלכס מילר: הוותק הקודם שלהם מחושב לצורך המענק?

מיכאל כהן: לא נחשב.

מיכאל כהן: הוותק נחשב לצורך השכר בלבד אבל לא לצורך מענק היובל.

מיכאל כהן: האוצר התנגד ואנחנו לא יכולים להפעיל אותו בניגוד לאוצר.

אלכס מילר: מהו תקציבו של מענק היובל?

מיכאל כהן: מורה שעובד 25 שנה או 30 שנה מקבל כל שנה בחודש יוני 60% משכר חודשי כמשכורת 13.

מיכאל כהן: אני מניח שמדובר בכמה אלפי אנשים.

מיכאל כהן: הסכום הוא ברוטו.

מיכאל כהן: אנחנו מתארגנים כעת לפתיחת קורסים, אמרתי קודם שהעניין התעכב וכעת אנחנו בודקים אפשרות של פתיחת קורסים באנגלית.

מיכאל כהן: אנחנו צריכים  לראיין את האנשים וברגע שיהיו מספיק מועמדים אנחנו נפתח את הקורסים.

מיכאל כהן: יפתחו קורסים גם במקצועות העברית שהמדינה מחייבת כל מורה עולה לעבור את הרמה במקצוע.

מיכאל כהן: קורסי התאמה יפתחו אם יהיו לנו מספיק מועמדים.

אלכס מילר: יש היום מחסור במורים בתחומים כלשהם, ויכול להיות שנושא של קליטה יכול להוות פתרון?

מיכאל כהן: אין כל כך חוסר.

מיכאל כהן: אני אומר שאפילו לגבי אנגלית הזעקה היא זעקת שווא.

מיכאל כהן: טוב למפקחים שיש הרבה מורים לצורך מילוי מקום של מורים שיוצאים לשבתון, לימי חודשי חופשת לידה, אבל המחסור אינו אקוטי.

מיכאל כהן: מערכת החינוך ממשיכה להכשיר מורים.

מיכאל כהן: האגף להכשרת מורים ממשיך כדרכו להכשיר מורים.

מיכאל כהן: אנחנו באים להשלמת האגף להכשרת מורים וכשיש להם מספיק מועמדים ראויים נכשיר אותם, ויתכן וזה יהיה עוד השנה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: כעת רשות הדיבור לנציגי  המשרד לקליטת עלייה.

שרי פייר: שלום אני מנהלת תחום חינוך בכיר באגף בכיר לקליטה ועלייה במשרד הקליטה.

שרי פייר: כפי שמאיה שריר אמרה אנחנו עובדים בשיתוף.

שרי פייר: כאן הייתי רוצה להאיר ולהעיר מספר תחומים.

שרי פייר: בנוגע להגדרות, זה גם עונה לפערים על אחוזי הנשירה.

שרי פייר: ההגדרות שלנו מיהו תלמיד עולה בן נוער או צעיר.

שרי פייר: אנחנו מדברים כאן על השתלבות במערכת החינוך ואנחנו מתייחסים לזה גם להשתלבות במערכת השכלה גבוהה כחלק מסוים בהשתלבות במערכת החינוך.

שרי פייר: אנחנו מתייחסים גם לעולים בדור השני.

שרי פייר: כפי שציינו כאן בצדק הספרות המחקרית מראה שרוב הבעיות, כולל בעיות שפה נמצאות בדור השני.

שרי פייר: אני מדברת בעיקר על קבוצות אוכלוסייה מסוימות בלי לתייג אותם, יוצאי אתיופיה, יוצאי בוכרה, יוצאי קווקז, חלק מיוצאי גיאורגיה ועוד אוכלוסיות שמעת לעת המשרד מגדיר אותן - - - -

אלכס מילר: למה?

אלכס מילר: בגיל שלוש הם נכנסים לגני ילדים פרטיים וזה בסדר ואני מבין, אבל אחר כך מתחילים עם גן חובה, לדעתי הדברים שונים.

שרי פייר: מסתבר שבפועל הסיבות הן רבות.

שרי פייר: לפני מספר חודשים ערכתי לשם הסקרנות איזה שאלון קצר שהעברתי בקרב בני נוער בבתי ספר תיכון שמקבלים תגבור לימודי.

שרי פייר: אני מיד אתייחס לתכניות ולסיוע שאנחנו נותנים להם.

שרי פייר: מסתבר שילדים שנמצאים בארץ עשר שנים, בשנה הראשונה בתכנית הלימודים, אנחנו עובדים רק בתחום הלא פורמאלי, ציינו שהידיעה שלהם בעברית בכתיבה ובהבעה הייתה מאוד מאוד נמוכה על פי סולם מ- 1 עד 6.      אחרי צבירת וותק בתכנית, הרמה עלתה בצורה משמעותית.

שרי פייר: זאת אומרת שאתה לא יכול לומר שאלו אנשים/תלמידים עולים חדשים שצוברים וותק בארץ.

שרי פייר: אגב, זה לא סותר את זה שאנחנו מטפלים בעולים שהם עד חמש שנים בארץ מכל ארצות המוצא.

שרי פייר: לאוכלוסיות הספציפיות האלה שמניתי אנחנו נותנים עזרה אקסטרה.

שרי פייר: בין היתר, אין לי כרגע אחוזים מדויקים, אבל הנתון סטטיסטי מראה שיש להם ייצוג יתר גם בנשירה גלויה ממערכת החינוך, גם נשירה סמויה שאני כאשת חינוך רואה אותה לא פחות כחמורה.

שרי פייר: כלומר מישהו שהוא נוכח נפקד מבית הספר, הוא בא אבל הראש שלו לא בלימודים.

אלכס מילר: איפה נמצאים הילדים שיוצאים לתקופה קצרה מבית הספר?

שרי פייר: אני אפילו לא מדברת על הקיצוניות הזאת שלילדים נעדרים ושקצין ביקור סדיר הולך ומחזיר אותם למסגרת כלשהי.

שרי פייר: אני מדברת אפילו על ילדים שיושבים בבית הספר אבל הם לא שם.

שרי פייר: כלומר הם לא לומדים ואתה רואה את הציונים שלהם כשהם נכשלים.

שרי פייר: כשאתה שואל אותם אפילו ברמת הראיון האיכותי הם מרגישים ניכור וניתוק.

שרי פייר: כולנו יודעים, גם מי שזה לא המקצוע - - -

אלכס מילר: אולי תוכלי להתייחס לאחוזי הצלחה בבגרויות של העולים ביחס לכלל האוכלוסייה.

יעקב כץ: האם זה כולל ילדים שנולדו כאן בארץ?

שרי פייר: בהחלט.

שרי פייר: אני מדברת על דור שני.

שרי פייר: בשלושת האוכלוסיות אני מדברת על דור שני, גם וגם כי אנחנו נותנים מענה לכולם.

שרי פייר: חשוב לנו לתת מענה גם לדור השני.

שרי פייר: הנתונים הרי מתפרסמים אחרי מספר שנים.

אלי זרחין: צריך לציין שאלו ההגדרות של המשרד לקליטת עלייה.

שרי פייר: בוודאי.

אלי זרחין: כי משרד החינוך לא נותן עדיין מענה לדור השני.

מאיה שריר: בוודאי שהוא נותן, אלו ילדים שנמצאים במערכת החינוך.

אלי זרחין: הכוונה שילד דור שני לא יכול לקבל אולפן עברית באופן פורמאלי.

מאיה שריר: הוא תלמיד במערכת החינוך.

מאיה שריר: אני מופתעת מאוד.

שרי פייר: משרד החינוך נותן טיפול מקסימאלי ומעולה בתוך שעות הלימוד בחינוך הפורמאלי.

שרי פייר: אנחנו גם נותנים תגבור בתחום החינוך הלא פורמאלי.

שרי פייר: כפי שמאיה שריר אמרה אנחנו גם מאגמים משאבים.

שרי פייר: אם מאיה שריר דיברה למשל על תכנית "פלא" לתגבור לימודי כאן, למשל משרד החינוך מתעסק עם הגיל הרך וגם בית הספר היסודי, אנחנו נותנים מענה לחטיבות ביניים ולבתי ספר תיכוניים, פה מדובר על 3,000 ילדים.

שרי פייר: אנחנו נותנים מענה בתחום החינוך הלא פורמאלי בערך ל- 6,000 ילדים.

שרי פייר: למעשה המטרה שלנו היא לשפר את אחוזי ההצלחה בבחינות הבגרות.

שרי פייר: אם אנחנו מדברים בממוצע על 37% זכאות לבגרות נכון לשנת 2008, אחרי תכניות כאלה אנחנו מגיעים ל- 65% זכאות ואפילו ל- 70%.

שרי פייר: אם זה לא שוויון הזדמנויות אז אני לא יודעת מה כן.

אלכס מילר: תודה גברתי.

אלכס מילר: רן ארז בבקשה.

רן ארז: אין ספק שמורה עולה עובר טראומה.

רן ארז: הוא עובר טראומה של שפה, תרבות, טראומה של בטחון תעסוקתי וכלכלי, ואפילו מסגרות המשמעת הנהוגות כאן הן לא מסגרות המשמעת הנהוגות בחוץ לארץ.

רן ארז: לכן הוא נמצא בטראומה מאוד קשה.

רן ארז: לטראומה הזאת מוסיפים במידה רבה את ההפליה שהוא סובל ממנה.

רן ארז: כאשר היו קצוצים בתקופת לימור לבנת ואחר כך בתקופת יולי תמיר.

רן ארז: מטבע הדברים מי שנכנס אחרון הולך ראשון.

רן ארז: הם היו פחות ותיקים ולכן הם יצאו ראשונים או שקוצצה משרתם.

רן ארז: יתר על כן, למרות שהם הגיעו עם מטען גדול מאוד של ניסיון וידע מחוץ לארץ הם לא זכאים לקבל את מה שזכאי לקבל כל מורה שעבד בארץ.

רן ארז: הוותק מחוץ לארץ לא נחשב לצורך מענק יובל.

רן ארז: שאלת אותי קודם באיזה סכום מדובר, מדובר בכ- 50 מיליון שקלים בשנה למענק יובל למערכת החינוך העל יסודי.

רן ארז: אם לוקחים בחשבון שהמורה החציון בחינוך העל יסודי הוא בגיל 52.

רן ארז: אדם בגיל 52 הוא אדם שיש לו כבר ל- 30 שנות וותק.

רן ארז: המורים העולים הם וותיקים עם מטען רציני ביותר ודווקא הם לא קיבלו את המענק הזה.

רן ארז: זאת הפליה נוספת, וכמו שהוזכר כאן זה תלוי בתקציב משרד האוצר.

אלכס מילר: מתי מענק היובל בוטל?

רן ארז: מענק היובל הוא משנת ה- 93, 94 עם מזמנו של יצחק רבין כראש ממשלה.

רן ארז: מענק היובל כל הזמן קיים.

אלכס מילר: מתי הוא בוטל?

רן ארז: הוא לא בוטל.

רן ארז: העולים לא קיבלו אותו מלכתחילה.

רן ארז: ההוראה אומרת שרק וותק שנצבר אצל המעסיקים בארץ מזכה במענק.

אלכס מילר: כמה מתוך אלה שנמצאים בערכת החינוך היו זכאים אילו חושבה צבירת הוותק מחוץ לארץ?

רן ארז: למעשה אין שום מורה עולה שלא יכול לקבל.

אלכס מילר: אני שואל לכמה יש וותק שהגיעו איתו מחוץ לארץ, ואם היו מתייחסים לו לצורך מענק, כמה היו למעשה זכאים?

רן ארז: הרבה מאוד, אין לי נתונים מדויקים אבל ההערכה היא שיותר מ- 70%.

אלכס מילר: אני אשמח לקבל את הנתון לגבי מורים עולים שאם היו מחשבים את הוותק שלהם מארצות מוצאם היו זכאים למענק.

אלכס מילר: כמובן שצריך לעשות את החישוב לגבי אלה שנמצאים במערכת ולפי אותם הקריטריונים המזכים לקבלת המענק.

רן ארז: נעשה את הבדיקה.

רן ארז: דבר נוסף למשרד החינוך יש שליטה רק על עובדי המדינה.

רן ארז: במערכת החינוך העל יסודי יש יותר מ-   36,000  מורים בבעלויות שונות, עיריות, רשות חינוך וכדומה.

רן ארז: מתוכם חלק גדול מאוד הם מורים עולים כי הם הגיעו עם מקצועות כמו פיסיקה, מתמטיקה ואנגלית ונקלטו בחינוך העל יסודי.

אלכס מילר: אתה רוצה לומר שאם נחליט שהוותק יחושב במערכת החינוך אתה אומר שבעצם רשת אורט למשל לא תיתן למורה שלו?

רן ארז: אם היא תתוגמל, אם משרד האוצר יעביר לה את הכסף.

אלכס מילר: זאת אומרת שההחלטה צריכה להחיל גם את מערכת החינוך וגם את הבעלויות השונות.

בוריס מנור: אני מנהל מחלקת קרן ידע בארגון המורים העל יסודיים.

בוריס מנור: רן ארז נגע בנושא המורים עולים ואני רוצה לשאול כי חוויתי על בשרי את העלייה ואת ההשתלבות בחברה.

בוריס מנור: אני זוכר שבשנות ה- 90 היו פרויקטים רבים לקליטת מורים עולים במערכת החינוך וגם לתלמידים.

בוריס מנור: זכור לי שהשתלבות של התלמידים נעשתה בכמה אופנים, האחת – השתלבות חברתית, שנית – השתלבות בלימודים.

בוריס מנור: רציתי לדעת אם נערכו מחקרים על היתרונות והחסרונות.

בוריס מנור: לימדתי בכיתת עולים ואחר כך לימדתי עולים ששובצו ישירות לכיתות בשכבה.

בוריס מנור: אשמח לשמוע אם יש נתונים סטטיסטיים.

בוריס מנור: בנוסף, אני פונה לנציג השני של משרד החינוך לגבי קליטת מורים עולים.

בוריס מנור: האם קיים היום מחסור במורים?

בוריס מנור: לדאבוני יש מחסור גדול של מורים במערכת החינוך העל יסודי.

בוריס מנור: על פי נתונים סטטיסטיים יש מחסור של כ- 8,000 מורים וגם למקצועות הליבה: מתמטיקה, פיסיקה, כימיה ואחרים.

בוריס מנור: זה מצביע על צפיפות היתר בכיתות הלימוד.

בוריס מנור: אשמח לקבל תשובה שתחדד את הנושא.

אלכס מילר: תודה.

בסין מארק: ראש העיר בני עייש עם 57% עולים במועצה המקומית מכלל האוכלוסייה, במספרים מוחלטים זה לא הרבה אבל האחוז הוא אחוז הכי גבוה במדינת ישראל.

בסין מארק: בבני עייש יש 7,500 תושבים.

בסין מארק: אני גם יושב ראש ועדת הקליטה במרכז השלטון המקומי.

בסין מארק: ראשית ברכות ואיחולי הצלחה בתפקידך.

בסין מארק: אני מבקש להתייחס לנושא של התלמידים ולא לנושא המורים.

בסין מארק: התייחסות בשני היבטים ובצורה קצרה.

בסין מארק: לפני פחות משנה התפרסם מחקר בנושא הפניית יתר של העולים לחינוך המיוחד, ובמיוחד בקרב ילדים יוצאי אתיופיה.

בסין מארק: המספרים על פי זכרוני היו מדאיגים מאוד, יותר מ- 50% מקרב ילדים עולים ביחס לכלל האוכלוסייה הופנו לחינוך מיוחד.

בסין מארק: המחקר הצביע על כך שהאצבע במערכת החינוך קלה יותר בנושא ההפניה ויש חוסר יכולת להתמודד עם אותם תלמידים בגלל קשיי השפה והתאקלמות בארץ.

אלכס מילר: קיימנו ישיבה בנושא.

בסין מארק: נכון היו ישיבות.

בסין מארק: אני מעלה את הנושא הזה אולי כדי לבחון ולהפנות את תשומת ליבה של הוועדה לנושא הבקרה.

בסין מארק: לדעתנו בשלטון המקומי, וגם דעתי האישית, זה פשוט לעצור את התפתחותם של אותם הילדים בגלל שהם עלו לארץ ובגלל שבשלב הראשון יש להם בעיות שפה והתאקלמות.

בסין מארק: זה פשוט לעצור את התפתחותם בעתיד.

בסין מארק: נושא נוסף שאני מבקש לעלות הם ילדים למשפחות עולים דור שני שנולדו כאן ובעיקר לאלה שנמצאים ברשות מקומית קולטת עלייה, ובמיוחד איפה שאחוז העלייה גבוה.

בסין מארק: אני מדבר על ילדים בגילאי טרום חובה, גיל שלוש עד ארבע.

בסין מארק: אותם הילדים שנולדו בארץ הם צברים לכל דבר אבל הם נולדו למשפחות עולים.

בסין מארק: הרבה משפחות עולים הגיעו עם ההורים שלהם, עם הסבתא והסבא, הילדים האלה לא נמצאים במערכת החינוך הטרום חובה, הם נמצאים בבית.

בסין מארק: הם נמצאים בבית מכמה סיבות, ההורים עובדים ועסוקים שחוסכים את הכסף כי סבא וסבתא יכולים לחנך אותם.

בסין מארק: סבא וסבתא מרוצים מאוד מהמצב כי הם משפיעים על החינוך של הנכדים.

בסין מארק: ההורים מרוצים מכיוון שיש להם ראש שקט כי הילדים נמצאים בידיים בטוחות.

בסין מארק: מי שסובל הם אותם ילדים.

בסין מארק: מאחר וברגע שהם מגיעים למערכת החינוך, לגן חובה, הם מגיעים בלי שפה למרות שהם נולדו בארץ.

בסין מארק: הגננת והסייעת במקום להכין אותם לכיתה א' מלמדות אותם עברית ומזניחות את הילדים האחרים.

בסין מארק: אותם ילדי הגן מגיעים לכיתה א' עם רמה נמוכה יותר מאשר ילדים מגן אחר.

אלכס מילר: אני גם אוסיף לדברייך.

אלכס מילר: כשהם מגיעים לחטיבות הביניים הם כבר שוכחים את שפת המקור ואז אין להם שפה לדבר עם הסבתא והסבא.

בסין מארק: יכול להיות, אבל ההתפתחות הראשונית שלהם בכיתה א' היא יותר נמוכה.

בסין מארק: הצעה ובבקשה לוועדה, אם תמצאו לנכון שברשויות עם אחוזי עולים גבוהים להחיל את חוק חינוך חובה לילדים בגיל שלוש וארבע .

בסין מארק: יש רשויות שחוק חינוך חובה חל.

אלכס מילר: זה נכון ולדעתי זה לפי האשכולות.

בסין מארק: זה לא לפי האשכולות וזה לפי עדיפות לאומית.

יהודית גידלי: אשכול  ראשון ועדיפות לאומית - - -

בסין מארק: אבל רשויות קולטות עלייה לא נכללות בתוך הפרמטרים.

אלי זרחין: אדוני היושב ראש, אני רוצה קודם כל בהזדמנות זו לברך אותך על תפקידך החדש, לברך את מאיה שריר על תפקידה ואת אלכס צסרסקי בתפקידו כיועץ שר החינוך ודובר למגזר הרוסי.

אלי זרחין: אני רוצה להתייחס לדברים שנאמרו כאן, ראשית נתונים.

אלי זרחין: בארץ יש היום 240,000 ילדי עולים, מתוכם כ- 80,000 הגיעו מחוץ לארץ כולל יוצאי אתיופיה הזכאים לכל ההטבות ומספרם הוא 105,000 ועוד כ- 140,000 ילדים דור שני שנולדו בארץ.

יעקב כץ: לאיזה גיל אתה מתכוון כשאתה אומר ילדים.

אלי זרחין: המשרד לקליטת עלייה מסר הגדרה מצוינת, ילד עולה זה מי שעלה ארצה אחרי שנת 1990, או שנולד להורים שעלו בתקופה זו.

אלי זרחין: ליוצאי אתיופיה זה יותר, וזה נכון.

יעקב כץ: בעצם לכאלה שהם כמעט בני עשרים היום.

יעקב כץ: כשאתה אומר ילדים הכוונה עד לאיזה גיל?

אלי זרחין: עד גיל 18.

שלמה מולה: אני רוצה להבין, איזו התייחסות שונה המשרד לקליטת עלייה נותן ליוצאי אתיופיה חוץ מנושא ההשכלה הגבוהה.

אלי זרחין: אני לא מהמשרד לקליטת העלייה, אני המנהל הכללי של האגודה למען ילדים עולים.

אלי זרחין: יש בארץ 40,000 מורים עולים שרק כ- 9,000 עובדים במערכת החינוך.

אלי זרחין: אדוני היושב ראש - - -

שלמה מולה: אני מצטער שאני מפריע לך, אבל כמה מהם מורים עולים מאתיופיה, הם מאוגדים אצלך?

אלי זרחין: אנחנו מדברים על כמה מאות של מורים יוצאי אתיופיה, אני לא יודע אם יש נתון מדויק.

אלי זרחין: אני רוצה לומר לך אדוני שהעמותה שלנו יזמה קורס יחד עם דוקטור מיכאל כהן להכשרת יועצים חינוכיים מקרב המורים העולים, חצי מהם היו יוצאי אתיופיה.

אלי זרחין: כולם עובדים היום במערכת החינוך.

אלי זרחין: אתה לא תאמין, כשבאים לשלב אותם במערכת החינוך ופונים למנהל בית הספר לקלוט מורה שהגיעה לארץ בגיל קטן וגדלה בארץ וסיימה תואר שני בבר אילן והיא יועצת חינוכית הוא אומר לה "אני לא מקבל אותך כי אין לי מספיק אתיופים".

אלי זרחין: זה לא נכון.

אלי זרחין: מה נכון בזה?

אלי זרחין: היא לא יכולה להיות יועצת חינוכית לכלל התלמידים?

שלמה מולה: אני מצר על כך.

שלמה מולה: באופן הזה הרוסים יהיו מורים, רק לרוסים והאתיופים לאתיופים והמתנחלים להתנחלויות.

אלי זרחין: אדוני היושב ראש לפני שנתיים הציע הצעת חוק עם עוד קבוצת חברי כנסת שלא נמצאים כאן היום בוועדה, "חוק שילוב עולים במערכת החוק", חוק שעבר בקריאה ראשונה.

אלי זרחין: אתם תמכתם בו ויש לו כעת זכות להמשיך.

אלי זרחין: אני אתן לך דוגמאות מה החוק אומר, כשילד לומד עברית לא לפי פרק הזמן שהוא נמצא בארץ אלא לפי מבחן עברית.

אלי זרחין: ילד יליד הארץ אם הוא לא עובר את המבחן המינימאלי בנושא חגי ישראל ויהדות מחייבים אותו בנוסף לשעות הרגילות ללמוד על חגי ישראל.

אלי זרחין: גם רוסים שנמצאים 20 שנה בארץ שלא חוגגים סדר ראש שנה בארץ, אין חגי ישראל בבית, וילד שנולד בארץ וגודל אצלי בבית מאיפה הוא ידע על החגים?

אלי זרחין: סליחה, אבל זה מה שיש.

אלי זרחין: אני רוצה שבבתי הספר ילמדו על חגי ישראל ומורשת ישראל.

אלי זרחין: מילה ספיבק מנהלת יוהנה ז'בוטינסקי, היא מתחילה אולפן א', ב' ו-ג', לילדים  שלא עוברים מבחן בעברית, גם אם הילד נולד בארץ הוא הולך לאופן.

אלי זרחין: היא מפעילה תכניות לזהות יהודית.

אלי זרחין: היא מפעילה יחד עם הפיקוח שלה כי החליטה להפעיל, היא לא חייבת.

אלי זרחין: יש הרבה תכניות - - -

רומן פרס: יש המון תכניות ואין כמעט בית ספר שלא מפעיל - - -

אלי זרחין: סליחה רומן אבל זה לא נכון.

אלי זרחין: בראשון לציון שאחוז התושבים הרוסים בה הוא 40% אין אף בית ספר שמפעיל אולפן עברית.

אלי זרחין: אין אף בית ספר שמפעיל תכניות לזהות יהודית.

אלי זרחין: אף בית ספר.

רומן פרס: בשביל מי אולפן עברית?

רומן פרס: יש היום עליה המונית?

אלי זרחין: רומן אתה לא צודק.

אלכס מילר: זה לא ויכוח ביניכם, לא אתה תפתור את הבעיה ולא הוא יפתור אותה.

אלי זרחין: סגן ראש העיר יוקנעם לא צודק.

אלי זרחין: באותה ראשון לציון יש 500 תלמידים שעוזבים את ראשון לציון ומגיעים לבית הספר יוהנה ז'בוטינסקי כי זה המקום שמאפשר להם ללמוד עברית.

אלי זרחין: החוק דיבר על כך שהמדינה חייבת לממן לכל מי שצריך גם לימודי עברית, החוק למשל דיבר שבבית ספר שיש ריכוז גבוה של תלמידים עולים המדינה חייבת להעסיק - - -

שלמה מולה: אתה יודע להגיד איפה תקוע החוק כעת?

אלכס מילר: הוא נפל בממשלה ברציפות.

אלי זרחין: החוק דיבר על כך שהמדינה חייבת להעסיק מורים מקרב העולים גם בתפקידי ניהול.

אלי זרחין: אם בבית ספר יש 60% יוצאי אתיופיה לפי החוק מנהל בית הספר צריך להיות יוצא העדה.

אלי זרחין: החוק הזה תקוע.

אלי זרחין: אנחנו פונים לוועדה הנכבדה בבקשה לקדם את החוק הזה.

אלי זרחין: תעזבו את התקציבים, אבל לדוגמה למאיה שריר אין בעיה לתת שעות לאולפן בבית הספר אם בית הספר מוכן לקבל.

אלי זרחין: לראשון לציון למשל הוצע אולפן עירוני וראשון לציון סירבה.

אלי זרחין: אני לא יודע למה, ובטח יש סיבות מוצדקות.

אלי זרחין: אבל לילד מראשון לציון גם אם הוא חודש בארץ אין לו מקום ללמוד עברית, אין לו.

אלכס מילר: כשאתה מדבר על עיר כזאת או אחרת לא נוכל להתייחס כי פה יש את הנציגים שלה להגיב.

אלי זרחין: אני מצטער.

אלי זרחין: אני לא מגיע ממקום של ביקורת.

אלי זרחין: אני מבקש מהמדינה ופונה אל הוועדה - - -

יעקב כץ: כשאתה אמרת שיש יהודים רבים שעלו מרוסיה שאינם מתמצאים בחגי ישראל.

יעקב כץ: אני מציע לשלושתנו אולי נציע חוק מהיר שיחייב להקים אולפן לעולים וותיקים  בנושא חגי ישראל.

יעקב כץ: אני שומע על זה בפעם הראשונה.

אלי זרחין: אני לא מבין בחקיקה.

אלי זרחין: אצל מאיה שריר יש תכניות רבות לגילאים השונים בנושא הזה, היא הציגה אותן.

אלי זרחין: כדי שמאיה שריר תפעיל אותן צריכים את הסכמת בית הספר.

אלי זרחין: מאיה שריר לא תוכל - - -

יעקב כץ: אני מדבר על ההורים ואתה מדבר על הילדים.

אלי זרחין: אותי יותר מעניינים הילדים כי ילד שנולד בארץ וגדל בארץ צריך להיות כמו ילדים אחרים.

שלמה מולה: תודה אדוני היושב ראש.

שלמה מולה: קודם כל אני חושב שאם ניתן לאתר כלים נוספים בנושא מורשת ישראל, מורשת עדות או קבוצות כדי לעשות כמה שיותר שהדור הצעיר וגם הדור הוותיק יקבלו וילמדו על מורשת ישראל.

שלמה מולה: אני לא מניח שיש תיאוריה שאומרת שאת הדור הוותיק או העולים לא צריך ללמד כי זה לא חשוב.

שלמה מולה: אם לימדת את הילד גם תאפשר להוריו לדעת וללמוד.

שלמה מולה: אני חושב שאת סוגית המורשת כדאי לבחון את האפשרות ללמד במסגרת האולפן ב', לדעתי אם זה יתאפשר זה יהיה לברכה.

שלמה מולה: יש לי כמה שאלות למאיה שריר וגם אליך.

שלמה מולה: שמחתי מאוד לשמוע על הפניית יוצאי אתיופיה לחינוך המיוחד.

אלי זרחין: זה לא חדש.

שלמה מולה: אני יודע שהתקיים דיון בשלטון המקומי ואני יודע שהבעיה לא הגיעה לפתרונה.

שלמה מולה: השאלה שלי היא למאיה שריר, בדיון שהיה בוועדה הזאת על כך שישנם כמה מכונים כמו למשל מכון פוירשטיין שיכלו לתת אבחון במקרים מסוים.

שלמה מולה: ד"ר פוירשטיין הציג לנו כאן תורה סדורה עד כמה זו טעות לשלוח ילדים לחינוך מיוחד שכאין צורך.

שלמה מולה: אני לא מאלה שחושבים שאין צורך בכלל בחינוך מיוחד.

שלמה מולה: שלא תבינו אותי לא נכון, אני חושב שילד שצריך להגיע לחינוך מיוחד זו המסגרת הטובה לקדם אותו.

שלמה מולה: אבל אנחנו מדברים על אלה שנמצאים בחינוך המיוחד כתוצאה מעוול שנוצר מאי הבנה של מצבו, כמו למשל שמשפחתו לא מעורה או כשיש חסמים אחרים שאינם חסמים לימודיים-אינטליגנטיים.

שלמה מולה: השאלה מה משרד החינוך עשה מאז הדיון שהתקיים כאן בוועדת החינוך במסגרת המעקב.

שלמה מולה: שאלה שנייה בנוגע למורים.

שלמה מולה: הצטרפה אלינו כעת המנהלת הכללית לשעבר של משרד החינוך, רונית תירוש שהיא ידידה פעילה גם שלי ובכלל בכל נושאי החינוך והעולים.

שלמה מולה: לדעתי למורה יוצא אתיופיה שעומד מול כיתה בצפון תל אביב  מעבר לאפקט ההוראה הרגילה תהיה לו השפעה חברתית.

שלמה מולה: לדעתי זה מהלך מנצח ומהלך גדול.

שלמה מולה: אני מבין לפי הנתונים שיש 500 מורים יוצאי אתיופיה במערכת החינוך בארץ, למדו תואר וגם תואר בהוראה.

שלמה מולה: אתה אומר לי שיש רק 40 מורים.

שלמה מולה: אני אומר לך שזו תעודת עניות למערכת.

מיכאל כהן: אמרתי שהשנה נכנסו 40.

שלמה מולה: אני נותן לך את הנתונים כי אני יודע מה מספרם של אלה שלמדו בסמינר למורים במשך כל השנים.

שלמה מולה: אגב הרבה מאוד מכונים הכשירו מורים, מכון ליפשיץ בירושלים למשל, אני יכול לתת לך רשימה ארוכה, הכשרות בוצעו גם דרך משרד הקליטה, גם דוקטור שלוי הכשירה מורים.

שלמה מולה: השאלה שנשאלת היא אם המורים האלה השתלבו במערכת החינוך?

שלמה מולה: הייתי רוצה לדעת אם יש כאן מישהו שיכול לתת לי תשובה כעת ואם לא אולי לישיבה הבאה.

שלמה מולה: אני דורש את התשובה בכתב.

שלמה מולה: כמה מורים יוצאי אתיופיה נמצאים בחטיבה העליונה, בחטיבת הביניים, כמה נמצאים בחינוך היסודי?

שלמה מולה: זה מעצם המבחן.

שלמה מולה: אנחנו יודעים שלפחות 60% מיוצאי אתיופיה הגיעו לארץ ללא ידיעת קרוא וכתוב.

שלמה מולה: כשאני מדבר על בוגרי השכלה גבוהה הרי הם הפירות של ההשקעה של מדינת ישראל.

שלמה מולה: תאמינו לי שמדינת ישראל השקיעה המון כסף בקליטת יוצאי אתיופיה.

שלמה מולה: אין עוד עדה שהמדינה משקיעה בה כסף כמו ביוצאי אתיופיה.

שלמה מולה: אבל בסופו של דבר כשמורה למד על חשבון המדינה, הוכשר ולא משתלב במערכת אז כל ההשקעה יורדת לטמיון ולא שווה הרבה.

שלמה מולה: לכן אני מבקש לדעת אם יש מישהו שמסוגל לתת תשובה על מספרם של המורים שלמדו בארץ, כמה השתלבו בחטיבות ביניים ובעליונה, גם בבתי הספר היסודיים וגם בגני הילדים.

שלמה מולה: כמה יש?

שלמה מולה: יש ויכוח גדול מאוד על ריכוז ילדים יוצאי אתיופיה בבית ספר.

שלמה מולה: אני יודע שהיום יש קרוב ל- 27 בתי ספר בארץ שנמצאים אצלם קרוב ל- 60% תלמידים יוצאי אתיופיה בבית הספר, אפילו אחוזים גבוהים יותר.

שלמה מולה: לדעתי זה רע מאוד, אני מתייחס ל- 27 בתי הספר.

שלמה מולה: מאיה שריר אני יכול לתת את רשימת בתי הספר.

שלמה מולה: יש תיאוריה שאני לא שותף לה שאומרת שזה לא חשוב ושזה לא משפיע, אני לא שותף לדעה הזאת ולעניות דעתי זה רע מאוד.

שלמה מולה: אני יודע שגם העמותה של יוצאי אתיופיה אמרה שלא יהיה למעלה מאחוז מסוים של יוצאי אתיופיה בבית ספר אחד.

שלמה מולה: הם הגיעו לבית הדין הגבוה לצדק וויתרו.

שלמה מולה: לדעתי האפקט הוא הפוך.

שלמה מולה: זה יצר מצבים בלתי נסבלים שמנציחים בעיות.

שלמה מולה: אני לא יודע אם אנחנו יכולים לשנות את המצב באמצעות חקיקה.

שלמה מולה: אבל מאיה שריר 60% תלמידים יוצאי אתיופיה בבית ספר אחד זה לא בריא לא למערכת החינוך וגם לא ליוצאי אתיופיה.

שלמה מולה: אם בבית ספר אחד מתוך ה- 27 בתי ספר השקעת יותר כסף והרמה אצלו עלתה ושאתם תציגו את זה כדבר חיובי לדעתי זה לא חכם.

אלכס מילר: תודה רבה חבר הכנסת שלמה מולה.

אלכס מילר: הגברת מילה ספיבק בבקשה בקצרה.

מילה ספיבק: אני מנהלת בית ספר יוהנה ז'בוטינסקי.

מילה ספיבק: אני רוצה להגיד שזו דוגמה הכי טובה של שילוב של מורים וגם תלמידים עולים ולא עולים במערכת החינוך.

מילה ספיבק: אשמח למסור נתונים, בבית הספר יש לי 900 תלמידים מתוכם יותר מ- 160 ילדים הם ילדי פנימייה.

מילה ספיבק: באחוזים – 90% מהתלמידים הם תלמידים דוברי רוסית, יש תלמידים שנמצאים רק חודש או חודשיים בארץ וחצי מהתלמידים הם ממשפחות דוברי רוסית שנולדו בארץ.

מילה ספיבק: זאת אומרת שאופי בית הספר שונה מכל בתי הספר שהכרתי עד עכשיו.

מילה ספיבק: עבדתי בגימנסיה הרצלייה, בבית ספר תלמה ילין.

מילה ספיבק: אופי בית הספר שלנו שונה לחלוטין.

מילה ספיבק: כשאנחנו מדברים על התלמידים, וכמו שנאמר כאן, השפה העברית בבית הספר היא כאילו שפה שנייה כי נכון קודם כל הם דיברו רוסית, אבל כשהם מגיעים לבית הספר, יש הרבה תלמידים כאלה שהגיעו לכיתה ז' שלא ידעו לקרוא ולכתוב - - -

יעקב כץ: ילדי הארץ?

מילה ספיבק: כן.

יהודית גידלי: עברית או רוסית?

מילה ספיבק: עברית, והם גם לא יודעים רוסית.

מילה ספיבק: אני רוצה לומר לכם שזו הבעיה.

מילה ספיבק: זה לחשוב אם יש אולפן א' שמתוקצב רק על חשבון תלמידים עולים טריים שנמצאים עד 11 חודשים בארץ.

מילה ספיבק: ממכסת השעות שאני מקבלת אני מתקצבת את האולפן כי בלי זה לא נוכל לזוז.

מילה ספיבק: אצלנו הילדים שיוצאים מבית הספר יודעים לקרוא ולכתוב, מקבלים בגרות מלאה או בגרות טכנולוגית ויותר מכך, מבית הספר שלי יוצאים אזרחים טובים עם אהבת הארץ.

מילה ספיבק: מתגייסים כמעט 100%, למה אני אומרת שזה כמעט 100%?

מילה ספיבק: - בגלל שיש בנות שמתחתנות ממש אחרי בית הספר.

מילה ספיבק: ביקשתי את רשות הדיבור כי אנחנו נמצאים בבעיה גדולה.

מילה ספיבק: אנחנו נמצאים על סף סגירה.

מילה ספיבק: מאחר והבעלות שהייתה "עלה" נכנסה לגירעון של 30 מיליון שקלים.

מילה ספיבק: אני לא רוצה לדבר על גנבות או על ניהול כושל כי זו לא הבעיה שלי.

מילה ספיבק: נכון לעכשיו, לפני כחודש קבע בית המשפט שבית הספר יוהנה ז'בוטינסקי נמצא בהליכי פירוק, לא רק אנחנו, זה גם כפר נוער יוהנה ז'בונטיסקי וכפר הנוער דוד רזיאל ועוד.

מילה ספיבק: רבותיי אני לא יודעת מי ייקח אותנו ומי ירכוש אותנו.

מילה ספיבק: אנחנו נמצאים כעת בבעיה גדולה כי אנחנו רוצים לשמור על אופי בית הספר ולמנוע היווצרות מצב שאחרי שירכשו אותנו לא נדע מה ההמשך, או שנצטרך לומר לכל התלמידים ללכת הביתה ולמסגרות בתי הספר בקרבת מגוריהם.

מילה ספיבק: אני בית ספר על אזורי,  חוץ מתלמידי פנימייה מגיעים כל יום 19 אוטובוסים עם תלמידים שמגיעים אלינו מאשדוד, מבני עייש, בית שמש, מלוד, רמלה, בת ים, חולון.

מילה ספיבק: השאלה למה הם בחורים בי?

מילה ספיבק: למה ילד לא לומד ליד ביתו?

מילה ספיבק: למה ילד קם לפני החברים שלו ובשעה 07:00 הוא כבר ממתין בתחנה כדי להגיע בזמן לבית ספרי?

מילה ספיבק: למה ילד נוסע במשך שעה וחצי בכיוון אחד ועומד בפקקים, למה הוא בוחר בי?

מילה ספיבק: – כי טוב לו.

מילה ספיבק: טוב לו כי הוא שווה בין שווים.

מילה ספיבק: יש אנשים שאומרים לי " יצרת גטו, למה יש רק ילדים דוברי רוסית או ילדים אתיופים שלומדים אצלכם?"

מילה ספיבק: . נמצאים אצלי גם ילדים שהם לא ממשפחות דוברי רוסית.

מילה ספיבק: הם אצלי כי אף אחד לא יגיד לו "אתה רוסי מסריח" הוא לא דחוי.

מילה ספיבק: אם לילד יש כישרון הכישרון שלו יתבטא אצלי.

מילה ספיבק: אם הוא יודע לשיר הוא שר, אם הוא יודע לנגן הוא ינגן, אם הוא ספורטאי טוב אף אחד לא ידחף אותו.

מילה ספיבק: אני פונה כעת גם לחברי הכנסת, גם לנציגי משרד החינוך בבקשה.

מילה ספיבק: אנחנו נמצאים במצב פירוק, אני מבקשת לשמור על אופי בית הספר.

מילה ספיבק: אני לא רוצה שכמעט 1,000 ילדים, אני לא יכולה להרשות לעצמי שאף אחד שהילדים האלה ימצא את עצמו ברחובות.

אלכס מילר: תודה רבה.

אלכס מילר: חבר כנסת יעקב כ"ץ אחריו רומן פרס, חברת הכנת רונית תירוש ומשרד החינוך יסכם.

יעקב כץ: תודה אדוני היושב ראש, חברי הכנסת והמשתתפים.

יעקב כץ: ראשית הדברים ששמענו מהגברת הם מזעזעים ואני חושב שבאמת צריך לעשות מעשה, כי בית הספר הוא בית ספר מצליח - - -

אלכס מילר: זה בטיפול, אנחנו נמצאים בקשר עם משרד החינוך.

יעקב כץ: אנחנו כאן, נציגי האופוזיציה מוכנים לסייע.

יעקב כץ: אני רוצה לומר שצריך להבין שכאשר רואים את חברי הכנסת הפעילים היום, אולי בזכות חברי כנסת העולים שעושים עבודה מצוינת בכנסת, ההתייחסות לעולים שונה, ושומעים ש- 9,000 מתוך 40,000 כן מצאו עבודה במערכת.

יעקב כץ: הלוואי שבבית המשפט העליון היה לנו ספרדים שעלו לפני חמישים ושישים שנה, שם בבית המשפט עליון רק 95% הם אשכנזים.

יעקב כץ: באוניברסיטת תל אביב 95% אשכנזים ואין שם ספרדים בכלל.

יעקב כץ: או ש- 87% מהעיתונאים הם אשכנזים, אני לא מדבר על עולים.

יעקב כץ: שבית המשפט העליון ילמד משהו.

יעקב כץ: יש מורים אתיופים באוניברסיטה?

יעקב כץ: אצלנו במשפחות מתחתנים כולם עם כולם, אשכנזים וספרדים, עולים ובכלל, אבל שם איפה שצועקים "דמוקרטיה" ומדברים על רוממות ההגינות והשוויון והדמיון והביזיון, אצלם לא נותנים להכניס לא ספרדי ולא אתיופי ולא עולה מרוסיה, כולם שם אשכנזים, אשכנזים, אשכנזים, אליטיזם, על זה זעק ליבנו, אבל לא יעזור להם.

יעקב כץ: גם בבית המשפט העליון יראו את שלמה מולה, יראו מתנחלים, דתיים וספרדים, יוצאי רוסיה, עוד מעט, כי הכול הולך ומשתנה וגם באוניברסיטאות.

יעקב כץ: ברוך ה' השליטה האשכנזית לא תשלוט יותר בארץ.

אלכס מילר: תודה רבה.

רומן פרס: אני סגן ראש עיריית יוקנעם, מחזיק את תיק קליטת העלייה, רווחה וקידום מעמד הילד.

רומן פרס: אדוני היושב ראש זו ישיבת ועדת החינוך הראשונה, אני חושב שהיא עוסקת בנושא שילוב תלמידים עולים - - - -

אלכס מילר: בכנסת הזאת.

רומן פרס: כי עד עכשיו הדיונים שהשתתפתי היו בוועדות קליטה והוועדה לזכויות הילד.

רומן פרס: אני קורא לך ומבקש מכל הלב אדוני היושב ראש לקיים עוד דיון כי לדעתי בדיון היום לא הגענו ל- 10% מהבעיות.

רומן פרס: הדיון הזה צריך לעסוק אך ורק בבעיות ילדים עולים.

רומן פרס: יש בעיות רבות וכל יום שדוחים את הטיפול בהן אנחנו יוצרים בכי לדורות.

רומן פרס: גם המשרד לקליטת העלייה וגם משרד החינוך עושים כמיטב יכולתם, אנחנו בקשר הדוק וקבוע גם עם מאיה שריר וגם עם שרי פייר וגם עם אריה פורת אבל אין להם מספיק משאבים כדי לתת לנו פתרונות.

רומן פרס: חברים אין היום עלייה מאסיבית ואני חושב שאת כל פורמט העבודה עם ילדים עולים צריך לשנות וצריך לתת פתרונות נקודתיים.

רומן פרס: אם מגיעה ילדה בת 17 מחבר העמים לשעבר שסיימה לימודים לפני כניסה לכיתה י' ויש לבית הספר בסך הכול שש שעות ללימוד עברית, תגידו לי בבקשה איך בית הספר יכול לתת לה מענה ואיך הרשות המקומית יכולה להבטיח לילדה הזאת עתיד?

רומן פרס: זו ילדה חכמה.

רומן פרס: אם מגיעה אלינו קבוצה של תלמידים יוצאי אתיופיה אחרי שנתיים בארץ, מגיעים אלינו עם ידע אפס.

רומן פרס: מגיע אלינו ילד שצריך להיות בכיתה ז' ולפי רמת הידע שלו הוא לא יכול להיות גם בכיתה ד'.

רומן פרס: איך בית ספר יכול לטפל?

רומן פרס: עיריית יוקנעם יודעת לגייס כספים מהמגזר השלישי ומהמגזר העסקי.

רומן פרס: האם המגזר השלישי והמגזר העסקי הם האחראים על הקליטה וחינוך ילדי ישראל ושל הילדים עולים?

רומן פרס: מדובר כאן על נשירה, הנשירה ביוקנעם היא 1.3% כולל אותם הילדים, זאת הייתה המחלוקת, כשלומדים בבית ספר של הרווחה או משרד התעשייה, מסחר ותעסוקה ואחרים, הנשירה האמיתית שואפת כמעט לאפס.

רומן פרס: אבל מיהם הילדים האלה?

רומן פרס: – לדעתי אנחנו צריכים למקד דיון על השאלה אם יש ילדים עולים, ומדובר כאן על ילדים עולים, איך אפשר למנוע שלא יהיו בתוך ה- 1.5% ושילכו לבתי ספר - - - -

אלכס מילר: אתה יכול למנות את הסיבות לנשירה?

רומן פרס: הסיבות הן: משבר עלייה, פער בשפה, מדברים כאן על - - - -

אלכס מילר: הרי כולנו היינו שם, זה לא שאנחנו נכנסנו כעת לבועה שאנחנו לא מכירים.

אלכס מילר: כולנו היינו שם ולמדנו בבית ספר.

אלכס מילר: אני לא מאמין שבגלל שלא יודעים את השפה נושרים.

אלכס מילר: אני חושב שהסיבות הן שונות.

רומן פרס: בדברייך קודם אמרת משפט "למה אנחנו בעצם צריכים לטפל בדור השני, ההורים כבר עלו וטופלו".

רומן פרס: יכול להיות שבגלל ההצלחות של המערכת עם ההורים וילדים שגדלו כאן.

רומן פרס: יכול להיות שדווקא בגלל זה צריך לטפל בדור השני ולעשות הכול כדי שמחר לא נצטרך לטפל בדור השלישי.

רומן פרס: צריכים לתת לזה מענה.

רומן פרס: על זה צריך דיון מעמיק, מקצועי.

רומן פרס: ערב הדיון על תקציב 2011-2012, זה כל הפתרון.

רומן פרס: אם אין כסף, אין תגבור, אין שעות ואין אולפן - אין עתיד לילדים האלה.

רונית תירוש: תודה רבה אדוני היושב ראש.

רונית תירוש: אני אתחיל מסוף דבריו של סגן ראש העיר יוקנעם בנוגע לאולפן, השעות והתגבור והסיוע.

רונית תירוש: הבן שלי מתנדב לסייע לתלמידים במסגרת אחת העמותות, יש הרבה כאלה, הוא פועל בצפון תל אביב כי שם הם יושבים.

רונית תירוש: מגיעים תלמידים מבתי הספר השונים.

רונית תירוש: הוא אומר שהתלמידים יוצאי אתיופיה הם ברמה כל כך נמוכה.

רונית תירוש: הוא מדבר על תלמידת תיכון שיושבת בכיתה יא', אין לה מושג בסיסי גם על מושגים בהנדסה של זוויות או משלוש וגם בעברית.

רונית תירוש: הוא כל כך נדהם כי מדובר בילדה שנמצאת כאן הרבה מאוד שנים.

רונית תירוש: שכחתי אם היא נולדה כאן או לא.

רונית תירוש: היא נמצאת הרבה שנים במערכת החינוך והידע שלה נמוך.

רונית תירוש: בתנאים הקיימים אין לה שום סיכוי להגיע לתעודת בגרות.

רונית תירוש: ברגע שאין לה תעודות בגרות אנחנו יודעים איפה נחסמת דרכה.

רונית תירוש: אני אומרת את זה בכאב כי אני יודעת איך קולטים תלמידים עולים במדינות אחרות.

רונית תירוש: אנחנו כל הזמן אומרים "אנחנו מדינה מאוד צעירה, יש לנו את מספר הצעירים הכי גבוה בעולם, מדינה קולטת עלייה".

רונית תירוש: אנחנו לא יודעים לקלוט.

רונית תירוש: הטעויות שעשינו בשנות השישים הן אותן טעויות שחוזרות על עצמן כעת.

רונית תירוש: אני אומרת שאם לא נדע לשחרר תקציבים.

רונית תירוש: אפשר לשאול אותי מה עשיתי כמנהלת הכללית במשך חמש שנים, אני בשיניים נתתי את מה שיכולתי בעידן של קיצוצי תקציב שלא היו כמותם היסטורית, ועדיף שלא יהיו בעתיד.

רונית תירוש: היום יש תקציבים שמוזרמים למערכת החינוך.

רונית תירוש: הם מוזרמים של רייטינג, למקומות שאני יכולה לנופף אחר כך בציון כזה או אחר שקיבלתי במבחנים הבינלאומיים.

רונית תירוש: מדובר על מיליארדים שנוספו.

רונית תירוש: מדובר על 3 מיליארד שקלים למערכת החינוך.

רונית תירוש: אני רוצה לראות משהו שניתן כערך מוסף לכל התלמידים שהם יוצאי חבר העמים, יוצאי אתיופיה, יוצאי צרפת, יוצאי ארגנטינה, כדי לתת להם אולפנים של שנות  ה- 90.

רונית תירוש: ניהלתי בית ספר בדרום תל אביב - - -

אלכס מילר: צריך לרכז אותם.

רונית תירוש: אני אתן לך דוגמה.

רונית תירוש: ניהלתי את עירוני ט' בדרום תל אביב ביד אליהו, הוא קלט בשנות ה- 90 מאות תלמידים יוצאי חבר העמים, לקחנו אותם לאולפן נפרד והם בכלל לא נכנסו למערכת החינוך.

רונית תירוש: כאן זורקים אותם לתוך המערכת ואומרים למורה תתמודד.

רונית תירוש: הם ישבו חצי שנה, תחילה במשך תשעה חודשים שאחר כך הורידו את זה לחצי שנה, תוך כדי האולפן בית הספר הקולט, המיועד לקלוט, הוא לקח אותם לפעילויות חברתיות וכבר התחיל לשלב אותם  - - - -

אלי זרחין: גם למדו מתמטיקה, אנגלית - - -

רונית תירוש: כן.

רונית תירוש: כן.

רונית תירוש: אני אומרת שלקחנו אותם , שילבנו אותם כדי שהנחיתה בבוא היום תהיה נחיתה רכה.

רונית תירוש: רבותיי יש מודלים מוצלחים שנעשו ונחוו.

רונית תירוש: מעבר לכך היו בזמנו הרבה מאוד מגשרים.

רונית תירוש: אני לא יודעת מה יש היום במערכת החינוך, מגשרים שהם דוברי השפה ויכלו לגשר בין ההורים שלא הבינו כלום מה בית הספר רוצה מהם, הם הגיעו מתרבות אחרת, הם תיווכו בין בית הספר, ההורים והתלמידים.

רונית תירוש: הנושא הנוסף, 'קווטות' שבית הדין הגובה לצערי אמר שזה גזעני.

רונית תירוש: בזמנו אמרתי שאסור לשלב אותם בהיקפים גדולים בבתי הספר.

רונית תירוש: כיתה לא יכולה להפוך להיות רוב של קבוצת עולים.

רונית תירוש: להפך, אנחנו צריכים לשמור שהם יהיו מיעוט בכיתה, מיעוט של 25% או מקסימום 30%.

רונית תירוש: לטובתם כדי שהם יפנימו ויקלטו את הנורמות של הרוב ולא יהפכו להיות קבוצת הרוב.

רונית תירוש: בית הדין הגובה לצדק שלל את זה מטעמים גזעניים.

רונית תירוש: לדעתי בית הדין הגבוה לצדק לא מבין כלום וזה פשע לדורות מה שבית הדין הגבוה החליט אז כי הכול היה פרוץ.

רונית תירוש: היום אני מוצאת בתי ספר שהרוב שלו הם יוצאי אתיופיה או יוצאי רוסיה.

רונית תירוש: אגב יוצאי רוסיה הם לא בעיה אבל הם לא אמורים למנוע מאחרים להתקבל, אני מדברת על הסלקציה שנעשית.

אלכס מילר: אני יודע שבפתח תקווה דווקא יש מדיניות ליצור בתי ספר כאלה ולמנוע מאחרים להיכנס אליהם, כמו למשל בית ספר גורדון.

אלכס מילר: אנחנו מטפלים בזה בשיניים.

אלכס מילר: יש בית ספר שהעירייה עשתה את זה במיוחד ולא נותנת לאף אחד אחר להיכנס.

רונית תירוש: אני בעד הזרמה ועמידה בפרופורציות.

רונית תירוש: פרופורציות שתעשנה טוב לשני חלקי האוכלוסייה וכדי שאלה יפנימו את הנורמות של אלה ואלה של אלה.

שלמה מולה: זה נעשה שלא על פי ערכי חינוך.

אלכס מילר: אני אקיים דיון נוסף, אני מבטיח.

רונית תירוש: צדק חבר הכנסת שלמה מולה שאמר שיש הרבה מאוד כסף שמוזרם כתרומות ואין גוף, יש המון גופים ובעיקר ליוצאי אתיופיה יש המון עמותות, הכסף מתפזר.

רונית תירוש: צריך לעשות מעשה ולהקים יחידה בתוך המשרד לנושא ושהכול יוזרם דרכו והוא זה שיכוון וידע לחבר.

דוד יאסו: תודה.

דוד יאסו: אני מנהל אגף יוצאי אתיופיה במשרד לקליטת העלייה.

דוד יאסו: אני רוצה להתייחס לדברייך אלי זרחין, אני מבקש לא לעשות הכללה.

דוד יאסו: אני יכול להגיד לך שבראשון לציון – רמת אליהו יש אוכלוסייה של עולי אתיופיה שהגיעה לשם ויש אולפן עברית שאנחנו פותחים גם לילדים וגם לכולם.

אלכס מילר: לא רק ליוצאי אתיופיה.

דוד יאסו: אמרתי לכולם.

דוד יאסו: אז בבקשה לא לעשות הכללה.

דוד יאסו: שנית לדעתי אדוני היושב ראש צריך לקבל נתונים בנוגע להצלחות בבגרויות ועל המספר המדויק של נשירה, ולא לדבר במספרים כלליים אלא להיכנס לעומק הנושא, כי לדעתי רק כך נוכל לראות את ההצלחה.

דוד יאסו: המשרד לקליטת העלייה נכנס אומנם לחינוך הלא פורמאלי, אבל אנחנו לא מגיעים לכלל הילדים.

דוד יאסו: קיים צורך אמיתי אצל הדור השני והוא מאוד אקוטי.

דוד יאסו: גם כאן לדעתי צריכים לראות את הנתונים כי למעט מאוד אנחנו נכנסים.

דוד יאסו: שרי פייר דיברה על 6,000 לעומת 30,000 של יוצאי אתיופיה.

דוד יאסו: בנוגע לתלמידים שמגיעים לבית הספר.

דוד יאסו: חבר הכנסת שלמה מולה אמר שכמעט 60% ממספר העולים מאתיופיה הם אנפלבתיים ושהיו במרכזי קליטה.

דוד יאסו: הם במשך שנתיים למדו, אבל ויחד עם זאת הם מגיעים לכיתות והם זקוקים לתגבור של משרד החינוך.

דוד יאסו: השאלה מה קורה עם מה שמעביר משרד החינוך והאם מנהל בית הספר באמת משקיע את העזרה לאותם תלמידים - - -

ראובן עזרא: השעות האלה מאוד לא מנוצלות בשטח.

אלכס מילר: אתה כיועץ השר והאחראי על המגזר דוברי רוסית.

אלכס מילר: תוכל לספר לנו קצת בנושא הנגישות על מה קורה במשרד היום.

אלכס צסרסקי: נגעתם בהרבה בעיות אבל הן כללו מורים וילדים, הצלע השלישית של המשולש היא כמובן ההורים.

אלכס צסרסקי: אני בתפקיד הזה כחצי שנה, קודם התפקיד לא אויש הרבה שנים.

אלכס צסרסקי: הנושא הראשון שזיהיתי הוא חוסר נגישות ההורים למידע.

אלכס צסרסקי: אנחנו מכניסים עובד ליחידה לפניות הציבור בשפה הרוסית, עד היום לא היה וגם לא היו חומרים בשפה הרוסית באתר הרשמי של משרד החינוך.

אלכס צסרסקי: העלו כאן בעיות של אינטגרציה ושל נשירה סמויה ובעיות שפה, כל הבעיות אלה ידועות והשר מאוד רגיש להן.

אלכס צסרסקי: בנוגע לבעיית השפה  אצל עולים ובני עולים מתגבשת ועדה שאמורה לטפל בנושא זה.

אלכס צסרסקי: בנוגע לאינטגרציה אנחנו פועלים כעת להרחבת גיוס ילדים עולים לתנועות נוער.

אלכס צסרסקי: הנתונים היום אומרים ש- 0.4% מכלל הילדים בתנועות הנוער הם עולים.

אלכס צסרסקי: זה אחוז מאוד קטן ואנחנו פועלים להגדיל אותו.

אלכס צסרסקי: אנחנו גם פועלים עם פרויקטים בחינוך הבלתי פורמאלי.

אלכס צסרסקי: אני רוצה לומר לכם גם שהשר - - - -

אלכס מילר: סליחה, אבל האם אתם תתנו איזה עידוד תקציבי לתנועות הנוער שיפעלו לגיוס עולים לתוכם?

אלכס צסרסקי: אני לא מוסמך לדבר על הנושא הזה, ממה שאני יודע יש תקציב שמיועד לכך.

עזרא ראובן: לגבי הנתונים של המשרד החינוך בנוגע לילדים יוצאי אתיופיה הנתונים הם גבוהים יותר, כלומר שאחוז הנשירה גבוה יותר, גם מעליית הנוער שזה משרד החינוך.

עזרא ראובן: כלומר יש ילדים שמסודרים דרך עליית הנוער שנמצאים.

עזרא ראובן: אני מרכז 14 ישובים ויש לי נתונים גבוהים  ממה שאנחנו מדברים.

עזרא ראובן: אני עובד בקריית גת, קריית מלאכי, אני מעליית הנוער.

עזרא ראובן: אני מרכז 14 ישובים, והנתונים מראים שהאחוז גובה יותר ממה שאנחנו שמענו כאן.

עזרא ראובן: בנוגע לשעות שילוב, בעברית, הייתי גם במחלקת החינוך, יש שעות שילוב שניתנות לבית הספר והם לא יוצאים לפועל לטובת ילדים יוצאי אתיופיה.

עזרא ראובן: אם אני אקח לדוגמה את קריית מלאכי מדובר כמעט ב- 65% יוצאי אתיופיה שמשולבים במערכת החינוך בקריית מלאכי.

עזרא ראובן: זו פצצה מתקתקת כי אני חושב - - - -

אלכס מילר: למה אין חינוך טוב בקריית מלאכי?

אלכס מילר: זה מה שאתה רוצה לומר לנו?

אלכס מילר: היו מקומות - - -

רונית תירוש: מספר יוצאי אתיופיה הוא כל כך גדול שם, וגם אם הם הכי הכי טובים שבעולם הם מתקשים.

אלכס מילר: יכול להיות שיש תקציבים, אני לא יודע.

אלכס מילר: אבל אם אתה אומר שכעת יש בעיה מאוד גדולה בקריית מלאכי, בואו נקיים ישיבה ייעודית על קריית מלאכי.

רונית תירוש: בהחלט יש בעיה עם המדינות של הממשלה שמנתבת אותם, התוצאה שמרביתם מתגוררים שם, זה הפך להיות גטאות רק של יוצאי אתיופיה.

עזרא ראובן: קריית מלאכי היא אחד המקומות שקולטת יותר מדי יוצאי אתיופיה.

עזרא ראובן: שם לא יודעים איך להתמודד עם בעיה.

שלמה מולה: בקריית מלאכי יש 2,400 עולים וותיקים, אין קליטה בקריית מלאכי מזה עשר שנים.

שלמה מולה: אין קליטה.

שלמה מולה: יש כ- 200 ילדים תלמידים במערכת החינוך.

שלמה מולה: קריית מלאכי לא קולטת.

מאיה שריר: דווקא קריית מלאכי נמצאת בתכנית החומש של יוצאי אתיופיה.

מאיה שריר: יש תקציבים אחד אחד לכל ילד.

מאיה שריר: היו כאן הרבה מאוד שאלות ואני אנסה לענות עליהן.

מאיה שריר: ראשית בנוגע לקליטה הישירה והאם להתחיל בשילוב חברתי או לימודי.

מאיה שריר: זו אחת משאלות המיליון דולר.

מאיה שריר: זה באמת תלוי בגיל, תלוי באדם.

מאיה שריר: בדרך כלל ילדים צעירים בבתי הספר היסודי נקלטים מהר מאוד חברתית ולוקח להם יותר זמן בלימוד השפה.

מאיה שריר: דווקא הילדים של חטיבות הביניים בדרך כלל לא מדברים לפני שהם מרגישים בטוחים בשפה.

מאיה שריר: זו אחת השאלות שאין עליה תשובה חד משמעית.

מאיה שריר: אנחנו גם ביקשנו מהרשות הארצית למדידה והערכה בחינוך לקיים מחקר בנושא.

מאיה שריר: זה גם מתקשר לדברים של חברת הכנסת רונית תירוש, את היית המנהלת הכללית ואני הייתי במשרדך עם פרופסור אילנה שוהמי על המחקר הגדול.

מאיה שריר: כמובן שדרושים מספר שנים.

מאיה שריר: תהליך קליטה הוא תהליך שנמשך מספר שנים, לא שנה אחת ודי.

מאיה שריר: על פי המחקר הגדול של פרופסור אילנה שוהמי עם כל השותפים מדובר על 7, 9 ואפילו 11 שנים.

מאיה שריר: אנחנו מודעים על כך וגם התכניות בהתאם.

מאיה שריר: גם ההרחבה של האפשרות שתלמידים עולים יבחנו בהתאמות בבחינות הבגרות, בהתאם למחקר הזה הוארכה ההכרה לעשר שנים.

מאיה שריר: זאת אומרת שעולה במהלך עשר שנים זכאי להבחן בבחינות מותאמות לעולים.

מאיה שריר: בקשר להפניית יתר של תלמידים עולים למערכת החינוך המיוחד, חבר הכנסת אלכס מילר אתה ישבת אז בראש ועדת החינוך כשדנו בנושא.

מאיה שריר: אין לי את המספרים כרגע, אבל הוכחנו שזה לא נכון לגבי עולים.

מאיה שריר: זה היה לגבי ילדי הארץ דור שני.

מאיה שריר: כמובן שמאז נעשו פעולות, אנחנו גם בקשר עם מכון פויירשטין יש היום גם פיילוט - - - -

אלכס מילר: הוועדה תוכל לקבל דוח מסודר על השינויים, חוזרי המנהל הכללי והבהרות בתחום הזה.

אלכס מילר: כל פעם אנחנו מעלים את זה ותמיד באיזה מקום נמצאים באי וודאות.

אלכס מילר: אם יש נתונים ונעשו דברים, ואם כל מה שאנחנו מקבלים מהתקשורת אינם נכונים אז תמסרו לנו אותם פעם אחת.

מאיה שריר: אני אפנה את הבקשה לשפ"י- שירות פסיכולוגי ייעוצי, הם אחראים אצלנו במשרד.

אלי זרחין: אני לא דוקטור, יש לי תואר שני מאוניברסיטת חיפה.

אלי זרחין: יש הרבה תכניות שלא הגעתי לפרט אותן בנושא של מורשת וזהות יהודית ישראלית.

אלי זרחין: יש תכנית "כמו חברים" שפועלת גם בראשון לציון ראשי תיבות -חברה ישראלית משלבת , תכנית שפועלת בכספים של המשרד הקליטה שהם נציגי הממשלה וגם של ג'וינט ישראל.

אלי זרחין: יש מכרז להפעלת סמינרים בנושא זהות יהודית ישראלית.

אלי זרחין: יש תכנית לחינוך הממלכתי דתי שנקראת – "עלייה" - לתגבור לימודי יהדות.

אלי זרחין: יש תכניות ומיזם משותפים כמו 'זהות ושייכות'.

אלי זרחין: יש בהחלט תכניות לטיפול בנושא זהות יהודית.

אלי זרחין: אני מבקשת להדגיש שאסור לשכוח שהתלמידים העולים הם קודם כל הם תלמידים במערכת החינוך.

אלי זרחין: זה ברור שהם נמצאים בכיתה ולומדים על חגי ישראל והם חווים את כל התהליך שעוברים כל ילדי המדינה.

אלכס מילר: תודה.

אלכס מילר: בבקשה הסתדרות המורים ואני אסכם.

שמעון פרי: הסתדרות המורים תומכת מאוד במורים עולים.

שמעון פרי: כמובן שהבעיה היא שמשרד החינוך לא נותן מספיק תקנים כדי לאפשר למורים להיקלט.

שמעון פרי: אני רציתי בכלל שתוצע הצעת חוק שבכל בית ספר שיש בו קבוצה גדולה של תלמידים עולים יחויב שיהיה מורה עולה - - -

אלכס מילר: יש לנו,  אבל הממשלה לא אישרה.

שמעון פרי: אצלי יש קבוצה גדולה של יוצאי אתיופיה וגם מדרום אמריקה ואין לי מורים.

שמעון פרי: יש לי מגשרת שהיא לא ממשרד החינוך, היא מצוינת, היא גם יועצת ברמה מאוד גובהה, היא לא מקבלת שכר ממשרד החינוך והיא כל הזמן - - - -

שלמה מולה: אתה יכול לומר לי כמה מורים יש אצלך במסגרת?

שמעון פרי: יש לי כעת 25 מורים.

שמעון פרי: אני מנהל בית ספר יסודי בירושלים, יש לי 25 מורים ואין אצלי אף מורה עולה.

שמעון פרי: אני מחפש ואני מבקש.

אלכס מילר: הנה יש לך את אלי זרחין, יש לו 40,000 שמתוכם 9,000 עולים.

שמעון פרי: אני צריך תקן.

אלכס מילר: אני מסכם.

אלכס מילר: ראשית אני כבר מודיע לכם שתוך חודש וחצי, חודשיים אנחנו נקיים ישיבה נוספת.

אלכס מילר: חבר הכנסת שלמה מולה פנה אלי עם בקשה לדיון בגלל הערכה שיהיה גל עלייה של 3,000 או 4,000 איש בשלוש השנים הקרובות מאתיופיה שיקלטו במערכת החינוך.

אלכס מילר: אנחנו נקיים ישיבה ואני רוצה שנקיים אותה לפני שהגל הזה יגיע וכדי שלא נחזור על אותן טעויות שהיו כאן בעשור האחרון של קליטת התלמידים במערכות החינוך.

אלכס מילר: צריכים להיות מוכנים לגל שצפוי לנו כדי שלא נשב כאן שוב ונדון על אותן הבעיות שנאמרו למשל על פתח תקווה ועל ראש העיר שלה.

אלכס מילר: אני רוצה לפנות אליכם חברי הכנסת בעניין חוק המענק היובל.

אלכס מילר: בהצעת החוק הזאת נבקש מהמדינה להכיר בוותק של המורים מארצות מוצאם כדי לקבל את מענק היובל.

אלכס מילר: בנוגע לחוק חינוך שילוב עולים במערכת החינוך.

אלכס מילר: אני בקשר עם השר ויכול להיות שנפרק חוק לכמה נושאים ובאותם נושאים שמשרד החינוך נותן מענה אנחנו נרד ואת הנושאים שלא מקבלים טיפול ומענה אנחנו נתקדם.

אלכס מילר: למשל בנושא ההפליה כתוצאה מארץ מוצאו של הילד.

אלכס מילר: מבחינתנו זה עניין שצריך להיות מוסדר בחוק כדי שלא תיעשה הפלייה בגלל ארץ מוצאו של הילד במערכת החינוך.

קריאה: זה החוק שלך.

אלכס מילר: נכון.

אלכס מילר: אני אומר שבנושא הזה אני מאמין שנקבל תמיכה ובנושאים אחרים פחות.

אלכס מילר: נתקדם לאט לאט.

אלכס מילר: אני רוצה לברך את משרד החינוך על אותן תכניות שמופעלות על ידי המערכת.

אלכס מילר: על השיפור המצב כשהנושא הזה עלה על סדר היום בוועדה.

אלכס מילר: אני זוכר עוד מהכנסת השבע עשרה שישבנו עם חבר הכנסת מיכאל מלכיאור, הדברים משתנים ורואים שעל ידי הלחץ וההשפעה של חברי כנסת בכלל ושל אותם חברי כנסת שהגיעו בשנות התשעים בפרט, שהצביעו על הבעיות במערכת החינוך בכל מה שקשור לעולים.

אלכס מילר: לדעתי טוב שזה נעשה ושונה.

אלכס מילר: כמובן על אותן התכניות שאלכס צסרסקי ציין בנוגע לחשיפת ההורים לתכניות השונות שמתבצעות במערכת החינוך.

אלכס מילר: דיברת על שילובם של העולים בתנועות הנוער – אני מקווה מאוד שהפרויקט הזה יצא לפועל ויימצא התקציב לעודד את תנועות הנוער לגייס עולים.

אלכס מילר: כמובן שאנחנו רושמים לפנינו את הודעת משרד החינוך בנוגע למדריכים.

אלכס מילר: חזרתו של הפרויקט לפעול וגם לגבי המורים שהיו באי וודאות בנושא הלווי, כמובן שניתן לפנות למשרד החינוך ולקבל תשובות ברורות בנושא.

אלכס מילר: כמובן ברכות לראשי הערים ולסגני ערים שמטפלים בנושא הקליטה, מגיעות לכם ברכות, אתם עושים עבודת קודש, יישר כוח.

רומן פרס: גם למשרד לקליטת העלייה שממן הרבה תכניות בתחום הזה.

אלכס מילר: אין ספק.

אלכס מילר: אם אנחנו מדברים על האימא והאבא בנושא הקליטה בישראל אז  יש לנו את משרד החינוך ואת המשרד לקליטת עלייה שאחראים לנושא באופן כללי.

אלכס מילר: ברכות לכם וברכות לשרה.

אלכס מילר: שיהיה לכולנו בהצלחה.

אלכס מילר: תודה רבה.