ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 397, 2010-12-27 00:00

כרמל שאמה-הכהן: שלום, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: הוועדה קיימה אתמול סיור מקיף בחבל מעלה יוסף, וקיימה דיון בהשתתפות נציגים שונים של המגדלים, ובהשתתפות מנכ"ל משרד החקלאות.

כרמל שאמה-הכהן: שמענו דעות, שסידרו את התמונה של התקנות האלה: מה צריך לתקן ומה צריך לשנות.

כרמל שאמה-הכהן: אני חושב, שהסיור היה מאוד חשוב, גם אם הוא גלש לעתים מעבר לדיון ענייני ורגוע.

כרמל שאמה-הכהן: אני מבין, שהנושא יוצא לאנשים פה מהבטן.

כרמל שאמה-הכהן: אנשים נלחמים על מקור הפרנסה שלהם, חלק מחוסר ידיעה והבנה, אבל בסך הכל הטיעונים הם נכונים, ענייניים וצודקים.

כרמל שאמה-הכהן: כרגע אנו מצווים להשלים את התקנת התקנות.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נקיים דיון, שבסופו נצביע על ההוראות.

כרמל שאמה-הכהן: אני מניח, שהתקנות לא יאושרו כפי שהונחו על שולחן הוועדה, אלא יעברו שינויים כאלה ואחרים.

כרמל שאמה-הכהן: אני שוב מבקש, להבדיל ולהפריד בין השאלה של הרפורמה הצפויה במשק הלול, שתידון יותר מפעם אחת על השולחן הזה ובחדר הזה, ולנתב את הטענות ואת הדברים שייאמרו פה בדיון לעניין התקנות, כדי שנקבל החלטה הכי יעילה והכי נכונה לטובת כל הצדדים, ויש פה כמה צדדים.

כרמל שאמה-הכהן: נתחיל את הדיון בהצגת רוח התקנות על ידי המשרד.

כרמל שאמה-הכהן: כבוד המנכ"ל, בבקשה.

יוסי ישי: הדיון היום הוא הדיון הרשמי הראשון, ולכן אני מנצל את ההזדמנות לברך את יו"ר הוועדה.

יוסי ישי: למשרד החקלאות ולחקלאות ישראל יש ממשק עבודה נרחב עם הוועדה.

יוסי ישי: אני מקווה, ואני אפילו בטוח שכך ייעשה, שבתקופת כהונתך נקדם עשרות רבות של חוקים במסגרת חקיקה ראשית וחקיקת משנה, שחשובים מאוד.

יוסי ישי: בלוח זמנים מאוד קצר נוכל לשים זאת מאחורינו, ולרוץ קדימה.

יוסי ישי: לא צריך להזכיר, אבל אומר בכל זאת לפרוטוקול, שענף הטלה הוא ענף מרכזי ומשמעותי מאוד למשק החקלאי המשפחתי, במיוחד כאשר מדובר ביישובי הצפון, שם הוא מהווה ענף מרכזי, עוגן כלכלה מרכזי למתיישבים ביישובי הצפון.

יוסי ישי: זאת הסיבה שהענף הזה מעוגן במכסות ייצור, מעוגן במחיר המטרה – מחיר ליצרן, מעוגן בפיקוח על המחיר לצרכן, כך שלמעשה כדי להבטיח את המשך קיומו והמשך פרנסתם של המתיישבים בצפון הענף הזה מוסדר.

יוסי ישי: הכללים המונחים כרגע בפני הוועדה באים להסדיר את הענף לשנה נוספת.

יוסי ישי: הכללים דנים בכמה תחומים, ואני אמנה את העיקרים שבהם.

יוסי ישי: אל"ף, נקבעת המכסה השנתית תוך התייחסות והתחשבות בתחזיות צריכה.

יוסי ישי: בהתאם לתחזיות הצריכה המכסה השנתית המוצעת היא 1.9 מיליארד ביצים.

יוסי ישי: המכסות האישיות בשנת 2011 יהיו שוות למכסות האישיות שהיו בשנת 2010.

יוסי ישי: בנוסף, ניתנות תוספות שונות.

יוסי ישי: אני אמנה בקצרה חלק מהן: תוספת למגדלים חדשים – 10,000,000 ביצים, 250,000 ביצים כמכסה לכל מגדל.

יוסי ישי: למגדלים חדשים ביישובים: אביבים, זרעית, מרגליות ונטועה.

יוסי ישי: אלו החלטות שנקבעו ואושרו כהחלטת ממשלה בעבר.

יוסי ישי: המגדלים לא עמדו בתנאי הסף כדי לקבל ולבצע את המכסות.

יוסי ישי: אנחנו מקווים, שהפעם יעלה בידם לעמוד בתנאי הסף.

יוסי ישי: לנושא הזה הקצנו 10,000,000 ביצים כתוספת מכסה לאותם מגדלים.

יוסי ישי: עוד 16,000,000 ביצים למגדלים חדשים באזור פיתוח א' באזור הצפון, כאשר מתוכם 6,000,000 ביצים מיועדים למגדלים חדשים במגזרי המיעוטים.

יוסי ישי: יש עוד תוספת שאנחנו מציעים כאן לעניין של שדרוג ענף ההטלה.

יוסי ישי: אדוני היו"ר וחה"כ וקנין, סיירו אתמול וראו את מצב הלולים.

יוסי ישי: הלולים הוקמו בשנות ה-60 וה-70, והם אינם עומדים בסטנדרטים.

כרמל שאמה-הכהן: אני חייב להגיד, שהם נראים כאילו הם קיימים הרבה לפני כן.

יוסי ישי: צריכים להבין גם את הקשיים.

יוסי ישי: זה לא פשוט.

יוסי ישי: מדובר ב-11,000 דונם אסבסט, אין טיפול בזבל, יש בעיית ריחות, יש בעיית זבובים, יש קשיים חמורים בכל מה שקשור בבריאות הציבור.

יוסי ישי: מדובר בתנאים הסניטאריים בהם נשמרת הביצה מרגע ההטלה עד שהיא מגיעה לשולחן.

יוסי ישי: יש בעיות עם בריאות המקנה, בריאות העוף, רווחת בעלי החיים, הגנת הסביבה.

יוסי ישי: מטרת הרפורמה היא לשדרג את הענף, כדי להתאים אותו ולהביא אותו לרמת הדרישות שמדינות מתוקנות נדרשות לעשות, תוך הבטחת קיומו של המשק המשפחתי.

יוסי ישי: לכן, כדי לסייע בידי המשק המשפחתי לעמוד בתנאי הסף המינימאליים, שזה 5,000 ביצים המזכים קבלת מענק, אנחנו מציעים שכאשר יתוקן החוק והרפורמה תופעל כל מגדל שיקבל כתב אישור ממנהלת ההשקעות יקבל תוספת של 100,000 ביצים.

יוסי ישי: הדבר יאפשר לו להגיע לרמת המינימום, שתאפשר קבלת מענק, בין אם יעשה זאת בעצמו ובין באמצעות בין משפחה נוסף.

יוסי ישי: אנחנו מציעים גם, עוד 25,000 ביצים למגדל חקלאי המפריש מתוך הקרקע המעובדת על ידו, כדי לאפשר הקמת לולים במסגרת הרפורמה.

יוסי ישי: במקום לתת פיצוי עבור הקרקע – מאחר והמטרה שלנו להקל על המשק המשפחתי להגיע לתנאי הסף, אנו מציעים במקום לתת לו כסף לתת עוד 25,000 ביצים לכל דונם קרקע שהוא מפריש מהקרקע שלו לטובת הכלל.

לאה ורון: מה זאת אומרת מפריש לטובת הכלל?

יוסי ישי: אם אנחנו הולכים להקים מתחם ביישוב מסוים במסגרת הרפורמה, כדי להקים שם את הלולים של החברים, יש מגבלת קרקע חמורה.

יוסי ישי: הסברתי אתמול, שאנחנו מנועים מלהיכנס לשמורות טבע ויערות.

יוסי ישי: לכן, אנחנו פונים אל החברים ומבקשים מהם לפנות קרקע שלהם לטובת המתחמים האלה.

יוסי ישי: כאשר חבר מפנה קרקע שלו לטובת מתחם ציבורי, אנחנו מציעים לתת לו 25,000 ביצים.

יוסי ישי: אנחנו מרוויחים בכך שני דברים: פינינו שטח לטובת הלולים, ויצרנו עוד מדרגה המקלה על הפרט לעמוד בתנאי הסף של הרפורמה.

יוסי ישי: דבר נוסף שנמצא כאן בתקנות, הוא כל העניין שקשור לכך שנבטיח שהמגדל יגדל במשקו.

יוסי ישי: אנחנו רואים בתופעת הריכוזיות, שכרגע תופסת 25% מהמכסות, 700,000 עופות המרוכזים במספר מצומצם של לולים, סיכון להמשך קיומו של הענף החקלאי הזה כענף מתוכנן.

יוסי ישי: יש אינטרס ציבורי להמשיך ולהחזיק את הענף הזה כענף מתוכנן, הכולל מכסות, מחיר מטרה, מחיר לצרכן, כל עוד שהוא מפרנס 2,000-3,000 חקלאים, שמעבדים ומגדלים בעצמם.

יוסי ישי: ברגע שנעבור למצב – שכבר קורה, לצערי הרב – שחקלאים מחכירים את המכסה שלהם בלולים מרכזיים ומקבלים בתמורה רנטה,  אין טעם להמשיך ולהחזיק את הענף הזה כענף מתוכנן.

יוסי ישי: מאחר וחשוב לנו שהמשק המשפחתי יתקיים, וחשוב לנו שהענף הזה ימשיך להיות ענף חקלאי מתוכנן, אנחנו רוצים לבלום את תופעת הריכוזיות, שחקלאים משכירים את המכסה שלהם ללולים גדולים.

יוסי ישי: אנחנו יודעים שבעלי הלולים הגדולים השקיעו, ולכן אנחנו לא עושים את זה באבחה אחת.

יוסי ישי: בתקנות אנחנו מציעים: לא עוד.

יוסי ישי: כלומר, לא לאפשר למגדל חדש, שעד היום גידל בעצמו, לעבור למגדל מרוכז.

יוסי ישי: אלה שכבר היו יישארו, ונראה איך נטפל בהם בהמשך כאשר נתקן את חוק מועצת הלול ותקנות אחרות הנוגעות לרפורמה.

קריאה: למה לא עשית את זה מההתחלה?

קריאה: עכשיו הוא נזכר?

יוסי ישי: אנחנו רוצים למנוע את התופעה, למנוע מצב שבו מגדלים נוספים ימשיכו את התופעה של החכרת מכסות ומעבר ללולים מרוכזים.

יוסי ישי: לכן, התקנו פה תקנה המורידה מסך.

יוסי ישי: מה שהיה כרגע נשאר, אבל לא עוד לולים נוספים.

אתי בנדלר: מר ישי, האם אתה יכול להסביר את הקשר בין היותו של הענף ענף מתוכנן, ובין הסכנה לקיומו אם הגידול נעשה במסגרת לולים משותפים?

יוסי ישי: חוק יסוד חופש העיסוק קובע שכל אדם רשאי לעסוק בכל תחום שהוא רוצה.

אתי בנדלר: אני לא מכניסה את זה להיבטים משפטיים.

אתי בנדלר: אני רוצה להבין.

יוסי ישי: חוק חופש העיסוק מתיר לכל אדם לעסוק בכל תחום שהוא רוצה.

יוסי ישי: חריגה מחוק חופש העיסוק היא רק כאשר מדובר במטרה ראויה.

יוסי ישי: בא המחוקק וקבע את חוק ענף הלול, ושם הוא קבע מכסות ייצור.

יוסי ישי: לא עוד אדם רשאי להיכנס לענף מתי שהוא רוצה, להשקיע ולייצר, אלא  הענף הזה תחום למגדלים מסוימים.

יוסי ישי: המחוקק בא ואמר: מאחר וחקלאות זה לא רק כלכלה אלא גם התיישבות, ענף ההטלה מהווה עוגן פרנסה מרכזי למתיישבי הצפון.

יוסי ישי: ישנם קרוב ל-3,000 מגדלים, שזה הענף המרכזי שלהם.

יוסי ישי: כדי להבטיח שאכן הם יתפרנסו מזה ולא ייכנסו אחרים וייצרו במקומם, התקבלה החלטה שמחריגים את זה מחוק היסוד ומאפשרים גידול בתנאים של מכסות, מחירים וכל מה שקשור בזה.

יוסי ישי: המטרה הזו היא מטרה ראויה כל עוד שאלפי משפחות עוסקות בענף.

יוסי ישי: ברגע שעשרות משפחות בלבד יעסקו בענף, המטרה כבר לא ראויה.

יוסי ישי: אין שום סיבה לחרוג מחוק חופש העיסוק, ויש לפתוח את הענף הזה לכל מי שרוצה ולהפסיק לקבוע מחירים.

יוסי ישי: במערכת רגילה, החיים הטבעיים היו מאפשרים לכוחות השוק לקבוע את הכמות, את המחיר ליצרן ואת המחיר לצרכן.

יוסי ישי: מאחר והמטרה פה היא מטרה התיישבותית ולא רק כלכלית, התקבלה החלטה שהממשלה נכנסת ועושה רגולציה לאורך ולעומק.

יוסי ישי: ברגע שהמטרה תיעלם – במקום אלפי משפחות שמתפרנסות ומגדלות רק עשרות בודדות של משפחות יעשו זאת.

אתי בנדלר: את העניין הזה אני לא מצליחה להבין.

אתי בנדלר: אני שואלת את זה באמת ממקום של חוסר ידיעה.

אתי בנדלר: נניח שאני חיה בצפון ואני לא יכולה מסיבות אלו ואחרות להמשיך ולגדל בעצמי את התרנגולות.

אתי בנדלר: המכסה ממשיכה להיות מכסה שלי, אני ממשיכה להתפרנס ממנה, אלא שאת הגידול בפועל אני מעבירה למישהו אחר.

יוסי ישי: בהתפרנסות יש שני אלמנים: יש תמורה לעבודה ויש תמורה להון.

יוסי ישי: הערך המוסף הכולל מעיסוק בענף מסוים קשור לשני הדברים.

יוסי ישי: כדי ליהנות ממלוא ערך המוסף, כדי להשיג את המטרה של להתפרנס מהענף, המגדל צריך ליהנות משני האלמנטים של ההכנסה: גם מהתמורה לעבודה וגם מהתמורה להון.

יוסי ישי: ברגע שהוא משכיר את המכסה לאחר, הוא מאבד את הערך המוסף מהתמורה לעבודה ונשארת לו רק התמורה להון.

כרמל שאמה-הכהן: אבל הוא מתפנה לעבוד בדבר אחד.

יוסי ישי: או שכן או שלא.

אתי בנדלר: אולי הוא חולה, אולי הוא במצב משפחתי שבגינו הוא לא יכול לעשות זאת.

יצחק וקנין: אל תשכחו שהענף הזה הוא ענף מסובסד, וזה אחד מהטענות המרכזיות של האוצר.

קריאה: עוד לא שמענו את האוצר.

כרמל שאמה-הכהן: חברים, אתמול היינו אורחים שלכם ונהגנו בעדינות.

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לומר, שהמילים הקיצוניות שנאמרו אתמול לא יחזרו פה היום.

כרמל שאמה-הכהן: אנשים פשוט ייצאו החוצה.

כרמל שאמה-הכהן: היום יהיה פה סדר.

כרמל שאמה-הכהן: כאשר מדברים, צריך לדבר בצורה סבירה.

ערן אתינגר: העיקרון הוא, שכאשר אדם מקבל  משאב ציבורי מוגבל ורק קבוצה מצומצמת נהנית ממנו – אנחנו מכירים את זה בעוד גורמי ייצור לא מועטים: קרקע, מים, מכסות חלב, עובדים זרים -העיקרון הוא שהמכסה ניתנת לך בתנאים שאתה תעשה בה שימוש.

ערן אתינגר: כלומר, הרעיון של רנטה שאני מקבל מהמדינה אבל לא עוסק בחקלאות, הוא מנוגד לעיקרון היסודי של הקצאת המשאבים המוגבלים האלה.

ערן אתינגר: ההקצאות האלה ניתנות בתנאי שמי שמקבל אותן עוסק בעצמו ומתפרנס בעצמו מחקלאות.

ערן אתינגר: לכן, העובדה שלא תמיד הקפידו על זה בענף הזה היא הבעיה, ולא שהיום מבקשים – בצדק - להחזיר את ההיגיון הבסיסי הזה למשטר התכנון.

לאה ורון: אולי צריך להקים ועדת חריגים.

ערן אתינגר: יש חריגים.

כרמל שאמה-הכהן: יש הבדל בין המצב הזה ובין מצב בו המדינה נתנה רקטור למישהו לעסוק בחקלאות, והוא היה עושה בזה עסק לטיולי טרקטורונים.

כרמל שאמה-הכהן: זה שימוש אחר בזכות שהמדינה נתנה לו לטובת מטרה, שמשלבת גם תועלת אישית בשבילו, תמיכה בו.

יוסי ישי: גם כאן.

כרמל שאמה-הכהן: לא הם.

יוסי ישי: למתיישבי הגליל המדינה נותנת סבסוד.

יוסי ישי: הסובסידיה ניתנה כדי שהמגדל יגדל.

יוסי ישי: אם לא כך, אפשר לתת את הסובסידיה בצורת שק הביתה.

יוסי ישי: לא צריך תרנגולת בכלל.

יוסי ישי: אם המדינה היתה רוצה לתמוך בתושבים בצפון, ללא קשר לגידול, היא היתה שולחת להם שק הביתה.

יוסי ישי: ברגע שהיא אמרה: אני תומכת בסובסידיה במחיר הביצה, היא יצאה מתוך הנחה שהיצרן יגדל.

קריאה: תיקח את הסובסידיה הזו ותשאיר לי את הלול ליד הבית.

יוסי ישי: אני מבקש, שהוועדה תאשר את התקנות המונחות בפניה, כדי למנוע מצב של ריק.

יוסי ישי: בסוף חודש זה תוקפן של התקנות לגבי הסדרת המכסות לשנת 2010, פג.

יוסי ישי: אם בראשון לינואר אין תקנות,  המשמעות היא שאין מכסות.

יוסי ישי: כלומר, שהנכס שהיה למגדלים, המכסה המוגנת ששווה כסף, הופך להיות אפס ביום אחד.

יוסי ישי: לכן, אני מאוד מבקש לאשר את התקנות.

ישראל חסון: אני רוצה לשאול את המנכ"ל שאלה.

ישראל חסון: אדוני המנכ"ל, אני פניתי אליכם לפני שנה בשאלה, מדוע אתם לא מקנים העדפה למשפחות של נכי צה"ל ולמשפחות שכולות.

ישראל חסון: אתם לא שילבתם את זה בתקנות.

ישראל חסון: האם אפשר לדעת מדוע אתם מתעלמים מזה?

ערן אתינגר: העמדה שלנו היא, שהנושא הראוי והחשוב של שיקום נכי צה"ל וסיוע למשפחות שכולות נמצא במסגרת חקיקה ספציפית המסדירה זאת.

ערן אתינגר: יש שני חוקים: חוק הנכים-תגמולים ושיקום, וחוק משפחות חיילים שנספו במערכה.

ערן אתינגר: התכלית של אותה חקיקה היא סיוע ושיקום של אותן קבוצות.

ערן אתינגר: אנחנו מדברים כאן על חקיקה שונה לחלוטין, שהתכלית שלה שונה לחלוטין.

ערן אתינגר: אין פה קונספט של פיצוי על פגיעה מסוג אחר.

ישראל חסון: לא ביקשתי שום פיצוי.

ערן אתינגר: אבל בעינינו יש פה עניין מקצועי.

ערן אתינגר: יש פה הכנסת שיקול שאין לו קשר לתכלית החקלאית כלכלית של החקיקה הזו.

ישראל חסון: אני מוכרח להגיד לך, שאני לא מקבל את דבריך מיסודם.

ישראל חסון: אם אתה רוצה, אני אדרוש ממשרד הביטחון, שיוציא למשרד החקלאות צו של קצין פוקד, שיחייב אותך לתת 5% מהמכסות.

ישראל חסון: למה צריך להגיע לזה?

ישראל חסון: אני לא אומר שבגלל שאדם שייך למשפחה שקולה יקבל, אלא אם הוא עומד בתנאים מצטברים.

ישראל חסון: נכי צה"ל, אלא אם הם עומדים בתנאים מצטברים.

ערן אתינגר: כל נכי צה"ל וכל בן למשפחה שקולה, בצד הסיוע שהמדינה מגישה לו באותם חוקים, אם הוא עומד בתנאים של החוק הוא יכול להגיש בקשה ולקבל.

ערן אתינגר: להבנתי, פה מתבקש לתת סוג של העדפה מהשיקולים האלה.

ישראל חסון: בחלוקת המכסות השנתית שלך.

ישראל חסון: למה לא?

ערן אתינגר: ברובד המקצועי, מדובר פה בשיקול שאין לו קשר ישיר לנושא של התכנון והתכלית של החקיקה, שהמשרד פועל עבורה.

ערן אתינגר: אני לא רוצה להיכנס לאין סוף הקשיים המעשיים שהעניין הזה מעורר.

ערן אתינגר: ברור שלמשרד החקלאות אין את הכלים להחליט, לאיזה נכה צה"ל כן ולאיזה נכה צה"ל לא.

ערן אתינגר: הוא צריך להישען ממילא על אגף השיקום.

ערן אתינגר: אני רוצה להזכיר את התקדים של תחנות הדלק, תקדים הידוע לשמצה, שלקח תחום שאיננו קשור באופן ישיר לחקיקת השיקום, והתהליך והתוצאות שלו ידועות.

ישראל חסון: אתה מצליח להרגיז אותי, וזה נדיר.

ישראל חסון: אתה מסביר לי איך לא.

ישראל חסון: אני מביא בעיה, תסביר לי איך כן.

ישראל חסון: אל תסביר לי איך לא  כאשר הנושא הזה מונח לפתחכם שנה.

ישראל חסון: מה ביקשנו?

ישראל חסון: אמרתי לכם: קחו את הנושא הזה, שהוא נושא מאוד ראוי, ותגידו לי איך עושים את זה כן.

ישראל חסון: אתה עכשיו מסביר לי איך לא.

ישראל חסון: זה לא קשור לתחנות הדלק.

ישראל חסון: אם תגיד לי שאתה רוצה אישור מאגף השיקום, זה בסדר.

ישראל חסון: תגיד מה אתה צריך בכדי שנוכל לתת את זה למשפחות שכולות, שפונות אליכם ואתם מסרבים לתת להן העדפה.

כרמל שאמה-הכהן: איך היום זה מבוצע.

כרמל שאמה-הכהן: האם הראשון שפונה זוכה?

ערן אתינגר: לא. יש אמות מידה, שמעוגנות בתקנות.

ישראל חסון: שאין בהן שום דבר ועניין לנכי צה"ל או למשפחות שכולות.

ערן אתינגר: מה שמתבקש פה הוא, להכניס לתוך התקנות של הביצים העדפה לנכי צה"ל ומשפחות שכולות, שמקומה בחקיקת השיקום ובתחום פעילותו של אגף השיקום.

ערן אתינגר: חה"כ חסון, אני מצטער שאני מרגיז אותך.

ערן אתינגר: אני חושב שהסוגיה ראויה, אבל לא כאן.

ישראל חסון: צריך שתהיה מידה של נימוס אלמנטארי.

ישראל חסון: יעקב כהן, אני פניתי אליך לפני שנה בעניין.

יעקב כהן: נכון.

ישראל חסון: אם הייתם באים ואומרים: תתקנו את זה שם ואז נוכל להכניס לתקנות, אז אני אוכל לתת את המענה.

ישראל חסון: מהי ההתעלמות הזו?

ישראל חסון: האם ביקשתי טובת הנאה למישהו מכפר שמריהו?

ישראל חסון: היו אליכם פניות של משפחות שכולות ספציפיות, שיש להן מכסות, ואנחנו ביקשנו שתתנו להן העדפה כדי שהן תוכלנה לחיות מזה.

ישראל חסון: תשובה לא קיבלתי.

כרמל שאמה-הכהן: האם יש להן כבר מכסות?

ישראל חסון: כן, אבל המכסה לא מאפשרת להן להתקיים.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, תוספת למכסה.

ישראל חסון: כן.

ישראל חסון: אני מבקש, שבמסגרת המכסות החדשות יתנו להן תוספת.

כרמל שאמה-הכהן: מה זה המכסות החדשות?

יוסי ישי: בסקירה שלי דיברתי על התוספות.

יוסי ישי: דיברתי על כך שאת ה-1.9 צריך לשרשר לרמת המגדל.

יוסי ישי: אמרתי, שבמסגרת התוספות ניתנות תוספות מכסה לארבעת היישובים שמניתי, ותהיה תוספת מכסה למגדלים חדשים באזור עדיפות לאומית א' באזור הצפון.

כרמל שאמה-הכהן: איך נבחרים המגדלים החדשים?

יוסי ישי: יש קריטריונים.

ישראל חסון: אני מבקש קדימות למשפחות האלה באזורי עדיפות לאומית.

יוסי ישי: אני מבקש מיו"ר הוועדה, שאנחנו בתוך חודש ימים, אחרי שנבחן את הדבר משפטית, נבחן את האפשרות להיענות בצורה מוגבלת לדרישה של חבר הכנסת חסון.

ישראל חסון: לאור העובדה שהיתה להם שנה לטפל בכך, אני מבקש מהוועדה לעכב את הדיון.

כרמל שאמה-הכהן: בכמה מכסות חדשות מדובר בשנה הזו?

יוסי ישי: מדובר ב-10,000,000.

כרמל שאמה-הכהן: כמה זה במכסות?

ערן אתינגר: 40 מכסות.

ישראל חסון: אני מדבר איתכם על משפחה שגרה באזור עדיפות.

ישראל חסון: האם אזור מרחב התפר בתענ"כים הוא אזור עדיפות?

יוסי ישי: מדובר על אזור עדיפות א'.

ישראל חסון: לפני שנה וחצי פנתה אליכם משפחה שכולה.

ישראל חסון: הוצאתי מכתב רשמי ואמרתי: תנסו לעזור למשפחה השכולה הזו.

ישראל חסון: משפחה שכולה עם שני נכי צה"ל.

ישראל חסון: עכשיו הם באים ואומרים: אנחנו צריכים את האישור של התקנות לעוד שבועיים.

ישראל חסון: אני לא מאמין להם שהם יטפלו בזה.

ישראל חסון: היתה להם שנה וחצי.

ישראל חסון: זה לא הוגן, זה לא לעניין, זה לא בסדר שדוחפים אותנו לפינה.

ישראל חסון: זה נושא ראוי.

כרמל שאמה-הכהן: אני מסכים עם כל מילה.

כרמל שאמה-הכהן: איך אפשר לפתור את זה?

יוסי ישי: אני הצעתי, למרות הקושי של היועץ המשפטי שלי – ואני מבין את הקושי - שאנחנו נבדוק את זה מכל הזוויות, נבדוק את האפשרות להיענות לבקשה של חבר הכנסת חסון, ונבוא לוועדה בתוך חודש ימים.

כרמל שאמה-הכהן: האם אי אפשר להגיד, שמתחייבים להקצות שליש מתוך ה-40?

יוסי ישי: לא. גם הוא לא מבקש שליש.

יוסי ישי: לא יישאר לצפון.

כרמל שאמה-הכהן: הם יבואו גם מהצפון.

כרמל שאמה-הכהן: הנכה צה"ל חייב להיות גם מהצפון.

יוסי ישי: המשמעות היא שיהיו פחות צעירים חדשים.

יוסי ישי: אני  מבין את הקושי.

ישראל חסון: אתה אומר עכשיו דבר פשוט לוועדת הכנסת: אני, מר יוסי ישי, אקבע את סדר העדיפות ולא אתם.

ישראל חסון: זה מה שאתה אומר לי, ואני לא מקבל את זה כקביעה.

ישראל חסון: אתה לא תקבע.

ישראל חסון: אני אקבע את סדר העדיפות.

ישראל חסון: אני נבחר הציבור, ולא אתם.

ישראל חסון: אני אגיד לך מה סדר העדיפות שלי.

ישראל חסון: סדר העדיפות שלי מזה שנה וחצי מונח בפתחך: אתה תשתתף במאמץ של תעסוקת נכים ומשפחות שכולות.

ישראל חסון: אתה אומר לי: לא.

יוסי ישי: אני לא אמרתי לא.

ישראל חסון: זה מה שאתה אומר לי באמצעות ההתעלמות שלך.

יוסי ישי: אני לא אמרתי לא.

יוסי ישי: אני אמרתי שיש קושי משפטי.

ישראל חסון: אתה בא לפה עם תקנות, שבהן לא מופיעה הסוגיה הזו.

יוסי ישי: נכון.

ישראל חסון: מה אתה אומר לי?

ישראל חסון: לא. בגלל זה אני ממליץ ליו"ר הוועדה שלא לאשר את התקנות.

ישראל חסון: תחזור אליי כאשר תהיה מוכן עם תשובות.

ישראל חסון: אתה לא תפקיע לנו את הסמכות.

לאה יוגב: כל הכבוד.

ערן אתינגר: גם אם הוועדה תחליט להיענות לבקשה הזו, התהליך יחייב תיאום עם משרד הביטחון.

ערן אתינגר: להם יש את הכלים להמליץ למשרד החקלאות.

ישראל חסון: היו לכם שנה וחצי.

ישראל חסון: האם אתה רוצה שאני אראה לכם את המכתבים?

ישראל חסון: אל תבוא אליי שלושה ימים לפני אישור התקנות.

כרמל שאמה-הכהן: אפשר להחריג מאישורן של התקנות החדשות את כל הנושא של  המכסות החדשות.

כרמל שאמה-הכהן: מה הבעיה?

יוסי ישי: חלק מהמכסות החדשות מיועדות לבנים ביישובי הצפון.

קריאה: למקורבים ומאפיה.

יוסי ישי: במסגרת החלטה 1626 של הממשלה כבר הוקצו להם המכסות, כאשר הם היו חייבים לעמוד בתנאי הסף ולבנות את ביתם.

יוסי ישי: עד שהם לא סיימו לבנות את ביתם, הם לא היו רשאים לקבל את המכסות.

יוסי ישי: הם כבר מתקרבים לעמוד בתנאי הסף.

יוסי ישי: המטרה היא לאפשר להם להתבסס בצפון.

ישראל חסון: באיזה יישובים יש הרחבות לבנים ממשיכים?

ישראל חסון: תספר לי את זה.

ישראל חסון: גם בזה אני עוסק בוועדות קבלה.

יוסי ישי: אנחנו מדברים על אביבים, זרעית, מרגליות ונטועה.

ישראל חסון: כמה בנים ממשיכים יש שם?

קריאה: אלה לא בנים ממשיכים אלא חברים.

שלמה סויסה: יוסי, למה אתה לא מציע שיפטרו את זה מסעיף 6(א)?

ישראל חסון: אדוני היו"ר, 10,000,000 ביצים הוא הולך לחלק לארבעת היישובים האלה, למגדלים חדשים.

ישראל חסון: את זה הוא בא לספר לי פה בוועדה.

ישראל חסון: האם אין לך לתת 50,000 ביצים ל-2 משפחות?

ישראל חסון: זה מה שהוא אומר לך.

ישראל חסון: יעקב כהן, תגיד לי כמה ביקשו ממך.

ישראל חסון: האם ביקשו ממך עוד 50,000 שנתי?

ישראל חסון: שנה ומשהו אתם אומרים שאין.

חמד עמאר: אדוני היו"ר, אני באתי לדיון אחרי שקיבלתי מכתב מתושב חורפיש, שמנסה לקבל מכסה.

יוסי ישי: אתה איחרת.

יוסי ישי: אני אמרתי בפתיחה, ש-6,000,000 ביצים מיועדים למגזר המיעוטים.

חמד עמאר: אני מדבר על היישוב הדרוזי.

יוסי ישי: גם דרוזי.

חמד עמאר: איזה?

חמד עמאר: התושבים בחורפיש מנסים לקבל מכסות מספר שנים.

יוסי ישי: עכשיו מאשרים את זה.

חמד עמאר: תראה לי את הסעיף.

יוסי ישי: בסעיף 5(א)(2).

יוסי ישי: זו בדיוק המטרה של הדיון: 6,000,000 ביצים למגדלים חדשים מקרב בני המיעוטים.

חמד עמאר: אני לא מקבל את זה.

אפרת ורד: בתקנה 5(א)(2).

אפרת ורד: בנוסף, משנה ג'.

חמד עמאר: אם לא ייכתב: מיעוטים, אני לא מוכן.

כרמל שאמה-הכהן: כתוב "מיעוטים".

כרמל שאמה-הכהן: מיעוטים זה כולל דרוזים.

יוסי ישי: אני מציע, שאנחנו נבצע תיקון בתקנות.

חמד עמאר: אני רוצה שיהיה כתוב: מיעוטים, לרבות דרוזים וצ'רקסים.

יוסי ישי: לבקשתו של חה"כ חסון, אנחנו נעשה תיקון בתקנות, כך שבמסגרת 10,000,000 ביצים למגדלים חדשים תינתן עדיפות כחלק מהקריטריונים למשפחות נכי צה"ל.

יוסי ישי: הם יקבלו תוספת ייחודית בשל המעמד הזה.

ישראל חסון: נכי צה"ל ומשפחות שכולות.

אתי בנדלר: באיזו מסגרת?

יוסי ישי: המספר 10,000,000 חוזר פעמיים.

יוסי ישי: ישנם 10,000,000 לארבעת המושבים, ולא לזה אני מתכוון.

יוסי ישי: יש 10,000,000 למגדלים חדשים באזור עדיפות לאומית א' בצפון ו-6,000,000 למגזר המיעוטים.

יוסי ישי: מתוך ה-10,000,000 השני אנחנו נקבע קריטריונים מיוחדים, שנותנים תוספת למגדלים באזור עדיפות לאומית א' בצפון למשפחות שכולות.

לאה ורון: מדובר בסעיף 5(א)(2).

לאה ורון: האם מתוך זה עולה שיש 26,000,0000?

כרמל שאמה-הכהן: אני מציע, שנתחיל בהקראה.

כרמל שאמה-הכהן: כל מי שיש לו מה להגיד בנוגע לסעיף מסוים, ידבר.

אפרת ורד: קוראת סעיף 1: בתוקף סמכותי לפי סעיפים 31 ו-53 לחוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק), התשכ"ד-1963 (להלן – החוק), לאחר התייעצות עם המועצה ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת, לפי סעיף 21א לחוק יסוד: הכנסת, וסעיף 2(ב) לחוק העונשין, התשל"ז-1977, אני מתקין תקנות אלה:     בתקנות אלה –  "אפרוחות" – אפרוחים משעת בקיעתם מהביצה עד גיל שבעה ימים.

אפרת ורד: "אתר ייעודי" – אתר שיועתק אליו לול הבסיס, שהוצא לגביו כתב אישור.

אפרת ורד: "בעל מכסה" – מי שנקבעה לו מכסה לשנת התכנון לפי תקנות אלה.

אפרת ורד: המועצה – המועצה לענף הלול שהוקמה על פי סעיף 2 לחוק.

אפרת ורד: "כללי 2010" – תקנות המועצה לענף הלול (כללים בדבר מכסות לייצור ביצי מאכל לשיווק בשנת 2010), התש"ע-2009 "כתב אישור" – אישור שהוציאה המנהלה, כמשמעותה בסעיף 6 לחוק לעידוד השקעות הון בחקלאות, התשמ"א-1980, לפי החלטת הממשלה מס' 1855 מיום ח' בתמוז התשס"ז (24ביוני 2007).

אפרת ורד: "להקה" – מטילות בגיל אחד שמחזיק מגדל.

אפרת ורד: "לול הבסיס" – לול המצוי במשקו של בעל מכסה במען הרשום שלו או במשק של בעל מכסה אחר בתחום אותו יישוב.

אפרת ורד: "לול חלופי" – לול שאינו לול הבסיס.

אפרת ורד: "מגדל פרגיות" – אדם העוסק בגידול פרגיות.

אפרת ורד: "מטילות" – תרנגולות שגילן עולה על חמישה חודשים "עופות להטלה" – מטילות, פרגיות ואפרוחות "פרגית" – תרנגולת בגיל שעד חמישה חודשים "שנת התכנון" – שנת 2011

אתי בנדלר: תסבירי את הנושא של "אתר ייעודי", "כתב אישור" וכו'.

אורי צוקבר: אתר ייעודי זה אתר שמועברים אליו הלולים החדשים.

אורי צוקבר: ישנו מתחם בו יוקמו הלולים החדשים.

אורי צוקבר: כתב אישור הוא כתב אישור לצורך מענקי השקעות ללולים חדשים שיוקמו במסגרת הרפורמה.

יוסי ישי: כתב אישור הוא כתב אישור שניתן על פי חוק לעידוד השקעות הון בחקלאות, שמקנה מענק להשקעה שמתבצעת במסגרת תוכנית הרפורמה.

לאה יוגב: אני נציגת המגדלים במחוז צפון בדירקטוריון מועצת הלול, שטרם מונה.

לאה יוגב: אני רוצה לפתוח בעצם העניין.

לאה יוגב: מגישים פה תקנות וכותבים: "לאחר התייעצות עם המועצה לענף הלול".

לאה יוגב: כותבים עוד: "הוגשו לאחר שגובשו על ידי הגורמים המקצועיים עם המועצה לענף הלול".

לאה יוגב: אני מבקשת לומר, שאין מועצת הלול.

לאה יוגב: יש מבנה, ובתוכו יושב מנכ"ל.

לאה יוגב: אין מליאה, אין דירקטוריון, אין ועדות ואין אחריות.

לאה יוגב: יושב פה מנכ"ל, יהיה גודלו ככל שיהיה, אבל זה מינהל לא תקין.

לאה יוגב: מה אומרים לנו פה?

לאה יוגב: אני מנכ"ל, מנהל את המועצה לענף הלול, מנהל את פרנסתן של אלפי משפחות, חותך בבשר החי, מביא אותם אל פי התהום, דורש מהם עלויות בסך של 560,000 שקלים לכל משפחה, מספר סיפורים לוועדת הכלכלה שמטרת העל היא שמירה על המשק המשפחתי, כאשר הרפורמה דורשת 20 שותפים בחוות גידול.

לאה יוגב: חוות גידול נראית בעלת 8 קומות, מעליות, מנהלן שיבנה.

לאה יוגב: מדובר ב- 2,000 משפחות קשות יום בגילאים מתקדמים.

כרמל שאמה-הכהן: אבל זה כבר לא קשור.

כרמל שאמה-הכהן: תקפת את העניין של ההתייעצות.

כרמל שאמה-הכהן: את העלית נקודה ברורה וחשובה, והיועצת המשפטית רוצה לבחון את הנקודה.

אתי בנדלר: האם יש מועצה לענף הלול?

אתי בנדלר: האם קוימה חובת ההתייעצות כנדרש לפי החוק?

תומס מנור: כהונת החברים במועצת הלול פוקעת אחרי 4 שנים.

תומס מנור: הכהונה של כל החברים פקעה ביולי 2010.

תומס מנור: בחודש מאי-יוני קוימו בחירות של נציגי המגדלים למועצה.

תומס מנור: המועצה מורכבת מנציגי מגדלים ומנציגים של הממשלה ושל מגזרים אחרים.

תומס מנור: כל הנציגים האלה צריכים להיות ממונים פורמאלית על ידי שר החקלאות.

תומס מנור: בגלל שהם צריכים להיות ממונים פורמאלית על ידי שר החקלאות, הם צריכים לעבור הליכי אישור בוועדות מינויים, בוועדת שפניץ, וחלק על ידי יועצים משפטיים של משרד החקלאות.

תומס מנור: ההליך הזה לא הושלם עד היום מטעמים שאינם קשורים  למועצה.

תומס מנור: הנוסח של התקנות האלה, למעט שינויי נוסח שאינם עקרוניים, אושר בחודש מאי 2010.

תומס מנור: כלומר, לפני שהכהונה של המועצה פקעה.

תומס מנור: כל העקרונות גובשו ביחד עם המועצה שאז היתה במעמד חוקי, וההתייעצות של הגורמים במשרד החקלאות עם המועצה נעשתה עם מועצה מכהנת עם מינויים תקפים.

תומס מנור: העובדה שהכהונה של המליאה פקעה איננה פוגעת בקיומה של המועצה כתאגיד סטטוטורי לפי החוק.

כרמל שאמה-הכהן: שני דברים אני מבין מדבריך: כרגע אין מועצה, אבל נוסח דומה אושר במאי על ידי המועצה הקודמת.

תומס מנור: נכון.

קריאה: שבוע לפני הבחירות.

אתי בנדלר: אם התשובה נכונה, וכל עוד קוימה התייעצות עם מועצה שמונתה כדין ובמהלך תקופת כהונתה, גם אם זה היה קרוב למועד סיום כהונתה, על פני הדברים הנושא תקף וכשר לחלוטין.

לאה יוגב: אני מבקשת להעיר, שהוגש בג"צ על ידי הנבחרים בעניין הזה.

לאה יוגב: מנכ"ל מועצת הלול הכריז בתצהיר בבג"צ, שהוא מטפל רק בעניינים שוטפים, בשום דבר הנוגע לרפורמה.

לאה יוגב: מה שנעשה כאן הוא ניסיון למחטף, מבלי לקחת בחשבון את כל הסוגיות הרות גורל, כאשר המגדלים במאת האחוזים לא יכלו לעמוד בזה.

לאה יוגב: מנסים להציג פה מצג שווא.

לאה יוגב: צריך להיזהר עם זה, כי יום אחרי זה אנחנו נצטרך לפרוט את ההחלטות האלה לכסף שאין לנו.

לאה ורון: את מדברת כרגע על הרפורמה ולא על המועצה.

לאה ורון: את כורכת נושא בנושא.

לאה ורון: תעני ליועצת המשפטית בנוגע למה שהיא השיבה.

לאה יוגב: אני אומרת, שהתקנות הן חלק בלתי נפרד מהרפורמה.

לאה יוגב: כבר בהגדרות מדברים על הרפורמה.

לאה יוגב: כל הסעיפים בפנים נוגעים לרפורמה.

אתי בנדלר: ככל שאומנם ההיוועצות נעשתה עם מועצה תקפה, הרי שלנושא הזה יש תשובה ברורה.

אתי בנדלר: אם אין השגות לגבי התשובה הזו, אז אפשר לעבור אחר כך לשמיעת הערות לסעיפים עצמם, ככל שיורה יו"ר הוועדה על כך.

דוד עגיל: אני רוצה שחברי הוועדה יהיו מעודכנים לגבי השתלשלות העניינים.

דוד עגיל: אנחנו מנהלים מאבק מעל לשנה בנושא הספציפי הזה של הרפורמה.

דוד עגיל: בשנה הזו הוקמה עמותה, שמגובה במעל 2,000 חתימות של חקלאים ומגדלים.

דוד עגיל: בעקבות התקנות וחוק מועצת הלול היו בחירות כלל ארציות של כל נציגי המגדלים, ורוב הנציגים הוחלפו בנציגים חדשים שהם נגד התקנות האלה.

דוד עגיל: קרה דבר בישראל בשנה האחרונה.

דוד עגיל: לא יכול להיות, שיתנו יד לדבר הזה להמשיך ולרקום עור וגידים.

אתי בנדלר: יכול להיות שהיתה החלטה של כנסת יוצאת, והכנסת הנכנסת לא היתה מקבלת את אותה החלטה.

אתי בנדלר: עם זאת, קיבלה הכנסת היוצאת החלטה כדין, ההחלטה הזו מחייבת בהתאם למסגרת שבה היא התקבלה: חוק, החלטה אחרת וכו'.

אתי בנדלר: אותו דבר לגבי החלטה של ממשלה יוצאת וכו'.

אתי בנדלר: כל עוד לא התחילה לכהן מועצה אחרת תקפה, שמשנה את ההחלטות של המועצה הקודמת, הרי ודאי שהחלטותיה של המועצה היוצאת תקפות.

דוד עגיל: אנחנו יודעים, אבל בפרוטוקול של הישיבה האחרונה של מועצת הלול נאמר, שהם ימשיכו לפעול אך ורק בנוגע לפעולות השוטפות של המועצה.

אתי בנדלר: אבל תהליך ההיוועצות הסתיים בחודש מאי, והתקנות המשיכו בתהליך התקנתן עד להבאתן לאישור ועדת הכלכלה.

אתי בנדלר: לא צריכים לחזור שוב למועצה.

שלמה סויסה: אנחנו יודעים שהמינוי שלנו, של החברים החדשים, מתעכב ממניעים זרים.

אתי בנדלר: אבל הוועדה לא עוסקת בזה כרגע.

אתי בנדלר: הוועדה עוסקת כרגע בתקנות, שהובאו על ידי השר לאישור.

לאה יוגב: אני מבקשת לומר, שבתצהיר של בג"צ נאמר שהם לא נוגעים ברפורמה, כולל התקנות.

לאה יוגב: מה שנעשה כאן הוא התעלמות מהתצהיר.

לאה יוגב: בתשובת המשיבים לבג"צ נאמר, שהם לא עוסקים ברפורמה, כולל התקנות.

לאה יוגב: אנחנו העלינו את נושא התקנות בבג"צ, והתשובה היתה שהם לא עוסקים בזה.

לאה יוגב: מה שנעשה כאן הוא דבר שצריך להיבחן לעומק.

אתי בנדלר: גברתי טוענת כלפי אחת או יותר  מהתקנות לגופן.

אתי בנדלר: כאשר הוועדה תגיע לאותן תקנות, אם את תטעני שהתקנות חורגות מסמכות השר וקשורות לרפורמה, הוועדה תישמע את טענותייך ותחליט.

אבשלום רביבו: אני מייצג את חברת גליקס.

אבשלום רביבו: אני חושב, שיש פה חוסר תום לב שעובר כחוט השני בין כל היושבים בוועדה.

אבשלום רביבו: רוב האנשים שיושבים פה לא יושבים בגלל התקנות.

אבשלום רביבו: רוב האנשים שיושבים פה יושבים פה בגלל סעיף 8. לעניין סעיף 8 אומרים לנו, שהתקנות האלה או בנוסח דומה אושרו כבר במליאת המועצה בחודש מאי.

אבשלום רביבו: אותו סעיף 8 לא היה ומעולם לא אושר.

אבשלום רביבו: על זה מלינים פה כולם.

אבשלום רביבו: הפעם הראשונה שכולנו שמענו בצורה סטטוטורית על קיומו של סעיף 8 או כוונה לפעול על פיו, היתה במכתב המועצה לענף הלול מ-17 לנובמבר 2010.

כרמל שאמה-הכהן: האם סעיף 8 היה בנוסח בעת ההתייעצות עם המועצה במאי-יוני?

אתי בנדלר: הנושא של מקום הגידול.

תומס מנור: היה סעיף לא בדיוק בנוסח הזה.

תומס מנור: אמרתי מלכתחילה, שהתקנות עברו שינויי נוסח כאלה ואחרים בחודשים האחרונים.

תומס מנור: הכוונה הברורה להגביל בצורה כזו או אחרת את נושא הגידול המשותף בשנת 2011 קיימת לא ממאי אלא הרבה קודם לכן.

כרמל שאמה-הכהן: איזה נוסח היה בעת ההתייעצות?

תומס מנור: אין לי פה את הנוסח.

תומס מנור: אני יכול לבדוק, ולהביא אותו.

אתי בנדלר: אם אתה מדבר על שינויי נוסח, הרי אנחנו יודעים שזה טיבן של תקנות לעבור כל הזמן עד אשר הן מגיעות לשלב האחרון שלהן.

אתי בנדלר: לא על זה אנחנו מדברים.

אתי בנדלר: אם אתה מדבר על רוח הדברים, אז רוח הדברים היתה גם בתקנות 2010 ואולי גם בתקנות 2006-2007.

אתי בנדלר: השאלה היא, האם יש כאן שינוי מעבר לרוח הדברים.

אתי בנדלר: כלומר, שהרוח הזו הפכה מאוושה לסופה.

אתי בנדלר: ייתכן שככל שיש כאן מהות – ואינני מביעה עמדה בשלב זה – ככל שיש כאן משהו יותר משמעותי בתחום הרוח, אתם צריכים להרהר בשאלה, האם אכן נכון לעשות את זה בלי שאותה רוח שקיבלה תפנית עברה תהליך של היוועצות.

תומס מנור: המועצה היא לא הגוף המתקין את התקנות.

אתי בנדלר: היא גוף מייעץ.

תומס מנור: נכון, היא רק הגוף המייעץ.

תומס מנור: צריך לקחת את זה בפרופורציה הזאת.

תומס מנור: אנחנו המייעצים.

תומס מנור: אנחנו לא המתקינים.

תומס מנור: כפי שעו"ד בנדלר אמרה, הוא מקבל יישום בתקנות.

תומס מנור: אני חוזר ואומר, כי הנושא של הגבלת הגידול המשותף מופיע בהחלטה עוד משנת 2007.

תומס מנור: כפי שעו"ד בנדלר אמרה, הוא מקבל יישום בתקנות עוד בשנת 2007.

כרמל שאמה-הכהן: האם בתקנות 2010 הופיעה הגבלה על גידול משותף?

קריאה: ודאי.

תומס מנור: ההגבלה קיימת עוד משנת 2007, ואולי עוד קודם לכן במובן של הפחתת מכסה למי שמגדל במסגרת גידול משותף.

כרמל שאמה-הכהן: מה הופיע בתקנות 2010?

תומס מנור: בשנת 2010 וגם בשנים קודמות יש הפחתת מכסה למי שמגדל מחוץ ליישוב, למי שמגדל בגידול משותף.

כרמל שאמה-הכהן: באיזה שיעור ההפחתה?

תומס מנור: בשיעור של 10%?

אבשלום רביבו: מה עם מניעת השכרת מכסות?

אורי צוקבר: אין דבר כזה השכרה.

אבשלום רביבו: תקנה 8 נוגעת למניעת השכרת מכסות.

אורי צוקבר: אין דבר כזה.

יצחק וקנין: השכרה זה דבר פרטי של האדם.

אבשלום רביבו: בהגדרות סעיף 8 נוגע לגידול המשותף.

אבשלום רביבו: רואים פה את ההטעיה.

אבשלום רביבו: לפני נובמבר 2010 לא היה בשום מקום סעיף שמגביל את הזכות של בעל מכסה לנייד או להשכיר.

כרמל שאמה-הכהן: הוא לא אמר שהיתה.

כרמל שאמה-הכהן: הוא אמר שהיה דבר אחר.

אבשלום רביבו: גם הדבר שהוא אומר לא מופיע.

אבשלום רביבו: אני אומר משהו אחר.

יצחק וקנין: האם ההפחתה לא היתה?

יצחק וקנין: ההפחתה היתה.

יצחק וקנין: אל תנסו לבלבל פה.

יצחק וקנין: ההפחתה היתה, ואישרנו אותה.

יצחק וקנין: אני ישבתי פה בשולחן.

יצחק וקנין: אישרנו הפחתה.

יצחק וקנין: הוא מדבר על השכרה.

אבשלום רביבו: אני רוצה לסיים את הדברים בנוגע לסעיף ההגדרה.

אבשלום רביבו: בסעיף ההגדרות אין שום הגדרה הנוגעת למהותו של סעיף 8, שנכנס במחטף.

אבשלום רביבו: לא מדברים פה על גידול משותף.

אבשלום רביבו: איפה ההגדרה בנוגע לגידול משותף?

אבשלום רביבו: למה לטעון "מגדל חלופי"?

אבשלום רביבו: אלה מילים שאינן משקפות, ולו דבר.

אבשלום רביבו: זה כדי להכשיר את סעיף 8.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נגיע לזה בסעיף 8. יהיה פה עוד דיון ארוך על סעיף 8, אני מניח.

אבשלום רביבו: אין הגדרה כזו לגידול משותף.

כרמל שאמה-הכהן: תמיד אפשר לחזור אל ההגדרות.

כרמל שאמה-הכהן: קודם כל בוא נראה שיש סעיף 8 ואיך הוא ייראה.

לאה ורון: בפרוטוקול של ישיבת הכלכלה שהתקיימה ב-7.12.2009  מופיע סעיף 7: "מקום הגידול".

אבשלום רביבו: זה היה סעיף 7(ב), וזה לא היה בנוסח של התקנות שעמד במאי לאישור.

אבשלום רביבו: לא קיימו את הוראות החוק של היוועצות.

אבשלום רביבו: זה בדיוק העניין, ואת זה בדיוק מסתירים פה פעם אחר פעם.

אבשלום רביבו: אני מתפלא.

אבשלום רביבו: בנוסח של מאי היתה תקנה 7(ב), שהופיעה במשך 10 השנים האחרונות.

אבשלום רביבו: התקנה הזו נמחקה.

כרמל שאמה-הכהן: מה שאתה אומר, הוא שבמועד ההיוועצות שהם דיווחו עליו היה סעיף 7(ב) שנמחק ובמקומו הוסף סעיף 8?

אבשלום רביבו: הוא נמחק פשוט מאוד.

אבשלום רביבו: זה אותו סעיף שהסדיר את הגידול המשותף.

אבשלום רביבו: הוא הופיע במשך 10 השנים האחרונות.

כרמל שאמה-הכהן: והופיע בהתייעצות?

אבשלום רביבו: לדעתנו, במאי הוא הופיע.

אבשלום רביבו: הוא נמחק רק אחרי ההתייעצות בחודש נובמבר.

אבשלום רביבו: מדובר באי ביצוע חובת ההתייעצות, שהיא תנאי בל יעבור לתוקף התקנות האלה.

אבשלום רביבו: בהעדר חובת ההיוועצות לא ניתן להבין את הסעיף הזה.

אבשלום רביבו: אתם יודעים את זה, ולא אומרים את זה.

אבשלום רביבו: על זה אני מתפלא.

אבשלום רביבו: שיראו את הנוסח מחודש מאי.

אבשלום רביבו: האם הוא כלל את אותו הנוסח שהיה בשנים הקודמות?

יוסי ישי: האם יש לך את הנוסח?

גלעד וקסלמן: אין לי את הנוסח, אבל זה מה שכתבתם במכתב שלכם.

גלעד וקסלמן: למה אתם מסתירים את זה?

יוסי ישי: אף אחד לא מסתיר.

גלעד וקסלמן: אז למה אתם מפנים לסעיף אחר, שעניינו הקטנת מכסה, שאינו רלוונטי?

גלעד וקסלמן: אם תקראו את התקנות משנת 2010, תראו שישנו סעיף 7(ב).

גלעד וקסלמן: בנוסח החדש הסעיף הזה נמחק לחלוטין.

גלעד וקסלמן: הסעיף הזה הוא שהסדיר את הגידול המשותף.

גלעד וקסלמן: על פי מידע שיש בידנו, הנוסח הזה הוא לא זה שעמד בפני ההיוועצות בוועדה.

גלעד וקסלמן: בהעדר היוועצות, אין היום יכולת להעביר זאת.

גלעד וקסלמן: ההיוועצות היא לא רשות.

גלעד וקסלמן: זו חובה כתנאי לקבלת התקנות על פי דין.

יעקב כהן: כחבר מועצה יוצאת אני מציין, שהיתה התייעצות עם חברי המועצה על הכללים והתקנות, כולל כל השינויים שמדובר בהם, כולל התוספת של 100,000 ביצה.

יעקב כהן: זה היה ידוע לכולם.

דוד עגיל: בגלל שקיבלתם, יצאתם.

יעקב כהן: דנו גם ביכולת לתת כפיצוי לכל מגדל 25,000 ביצה לכל דונם מתפנה.

יעקב כהן: אנחנו שוכחים דבר אחד, יש החלטת ממשלה על הרפורמה מיוני 2007.

יעקב כהן: במהות החלטת הממשלה יש ליתר את הגידול המשותף החדש.

יעקב כהן: הרפורמה טרם יצאה לדרך בגלל מספר דברים.

יעקב כהן: נבחרתי למועצה הקודמת, ובמשך שנה וחצי ישבתי בצד ומינהלה זמנית מטעם השר ניהלה את המועצה.

יעקב כהן: אני נבחרתי בנובמבר 2005, והמועצה הראשונה התכנסה באפריל 2007, וכיהנה 3 שנים ו-3 חודשים.

יעקב כהן: זה דבר לקוי, שצריך לתקן אותו על מנת שיהיה רצף.

יעקב כהן: לעצם חובת ההתייעצות - היתה התייעצות בכל הנושאים האלה, וכבר בתקנות של 2010 רצינו לשנות את הסעיף הזה כדי שלא יהיה גידול משותף חדש, כי הוא בניגוד להחלטת הממשלה.

כרמל שאמה-הכהן: תקנות 2010 מונחות לפנינו.

לאה יוגב: למען הגילוי הנאות, תגיד שאתה מנהל במסגרת גידול משותף.

יעקב כהן: אני חושב, שמי שמתיימר לשמר את המשק המשפחתי, צריך לתמוך באי גידול משותף חדש.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו צריכים להיות תמציתיים.

כרמל שאמה-הכהן: לא כל אחד יכול לבוא עכשיו ולתת את "האני מאמין שלו".

כרמל שאמה-הכהן: זה יפה ומעניין, אבל אין לנו זמן לזה.

כרמל שאמה-הכהן: לכן, אנחנו נתמקד בסעיפים אליהם אנחנו מתייחסים.

כרמל שאמה-הכהן: בנוגע לגידול המשותף – טוב או רע, כאשר נגיע לסעיף 8 אולי יהיה מקום להגיד את זה.

כרמל שאמה-הכהן: כרגע אנחנו מדברים על ההתייעצות.

יעקב כהן: היתה התייעצות.

יוסי ישי: אני רוצה להזכיר לוועדה, שמי שמגיש את התקנות זה שר החקלאות ולא מועצת הלול.

יוסי ישי: נכון שיש חובת התייעצות, אבל אין חובת תיאום של כל אות וכל מילה.

יוסי ישי: מי שמתקין את התקנות זה השר עצמו.

יוסי ישי: חובת התייעצות נעשתה יותר מפעם אחת.

יוסי ישי: לבוא ולהגיד שזה היה בדיוק בנוסח הזה, זה לא נדרש.

יוסי ישי: התייעצות היתה יותר מפעם אחת, וזה מספיק.

לאה יוגב: בדוח מבקר המדינה נאמר, שלשר אין רשות לנהל או להתערב בענייני הרפורמה.

לאה יוגב: התקנת תקנות בנושא הרפורמה זה בניגוד להוראת מבקר המדינה.

לאה יוגב: זה נאמר גם בבג"צ.

לאה יוגב: לבוא ולומר, שעכשיו משנבחרה ההנהלה למועצת הלול, אז צבע העיניים שלה לא מוצא חן בעינינו והדרך שלה בניגוד לתוכנית שלנו, והיא לא נחשבת ולא נספרת.

לאה יוגב: חברים, אתם מחליטים החלטות ואנחנו צריכים לפרוט את זה לכסף.

לאה יוגב: כדאי שתשבו ותדברו איתנו.

לאה יוגב: אני קוראת למשרד החקלאות: בואו נשב סביב שולחן אחד, ונתקין תקנות שישמרו באמת על המשק המשפחתי, שימנעו עקירת 800 דונם.

לאה ורון: את מתבקשת להעיר את ההערות שלך לכל סעיף שנוגע לתקנות, ולא לומר משפטים כלליים.

כרמל שאמה-הכהן: האם יש עוד הערות לסעיף 1?

תומס מנור: תוך כדי שדיברנו ניסיתי לאתר את הנוסח האחרון.

תומס מנור: כרגע מצאתי נוסח מה-22 ליולי 2010.

תומס מנור: זה הנוסח שכנראה באותו זמן היה על השולחן.

תומס מנור: הסעיף היה הרבה יותר חמור מהסעיף הנמצא כרגע.

תומס מנור: בסעיף 8(א) נאמר: "לא ייצר בעל מכסה את מכסתו מחוץ ללול חלופי".

תומס מנור: זה לא יחול על מי שגידל בשנת 2009 את מלוא המכסה והוא ממשיך לייצר אותה.

תומס מנור: כלומר, ההוראה שכרגע מונחת על שולחן הוועדה היא יותר מקלה לעומת מה שהיה על שולחן המועצה.

יצחק וקנין: אני דרשתי את זה מהשר, ואני לא פוחד להגיד את זה.

יצחק וקנין: יגלגלו עיניים ויגידו מה שרוצים.

יצחק וקנין: אני לא אתן לחסל את הענף.

יצחק וקנין: יישבו פה הטייקונים: גליקסמן ומי שרוצה.

יצחק וקנין: בשנת 2011 לא יהיה יותר גידול משותף נוסף.

יצחק וקנין: מי שבמסלול, זה בסדר ואני לא אפריע לו.

יצחק וקנין: אם אתם רוצים להוסיף עוד 700 ולחסל את הענף ולגמור אותו, זה לא יהיה.

אבשלום רביבו: תן גילוי נאות לגבי האינטרס האישי שלך.

אבשלום רביבו: תן גילוי נאות לוועדה.

יצחק וקנין: ועדת האתיקה דנה במכתב שלכם, וקבעה את מה שקבעה.

יצחק וקנין: אתה יכול להגיד מה שאתה רוצה.

אבשלום רביבו: תן גילוי נאות.

יצחק וקנין: אני לא חייב לך כלום.

יצחק וקנין: אתה כתבת מכתב, הוועדה דנה בזה, ונתנה לי את כל האפשרויות.

אבשלום רביבו: תן ליו"ר הוועדה גילוי נאות.

יצחק וקנין: יו"ר הוועדה יודע יותר טוב ממך מי אני.

אבשלום רביבו: הוא לא יודע מה המשפחה שלך קיבלה.

לאה ורון: עו"ד רביבו, אתה לא חבר כנסת.

יצחק וקנין: אני מגדל בודד, כמו כל אלה שמגדלים.

אבשלום רביבו: וכמה מכסות קיבלה המשפחה שלך בשנה שעברה?

יצחק וקנין: היא לא קיבלה כלום.

אבשלום רביבו: לא קיבלה כלום?

יצחק וקנין: אתה הולך על דבר, שאתה מסתכן בו כעורך דין.

יצחק וקנין: כרמל, הוא מפריע לחבר כנסת, ואתה מאפשר את זה.

כרמל שאמה-הכהן: אתה מנהל איתו שיחה.

כרמל שאמה-הכהן: אתה יודע מה שטוב לך.

כרמל שאמה-הכהן: כל עוד ניהלת איתו שיחה, חשבתי שזה טוב לך.

כרמל שאמה-הכהן: בזה תם הדיון בנושא האתי של חה"כ וקנין, שאני מבין שהוא הוצג בוועדת האתיקה.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו לא רוצים להסתכסך עם יו"ר ועדת האתיקה ולהיכנס לסמכויות שלה.

אתי בנדלר: אני מניחה, שיש החלטה של ועדת האתיקה.

אתי בנדלר: אני לא מודעת אליה.

יצחק וקנין: זה בעניין הרפורמה.

אתי בנדלר: זה מאוד דומה.

אתי בנדלר: אני לא מכירה את החלטת ועדת האתיקה.

אתי בנדלר: מדובר באותה מטריה, ולכן אותן החלטות תקפות.

יצחק וקנין: תקפות לגביי.

יצחק וקנין: אני הטלתי על עצמי מגבלה, אף על פי שהוועדה לא מנעה ממני וביקשה ממני להצביע.

יצחק וקנין: אני אמרתי: אני לא רוצה להצביע.

כרמל שאמה-הכהן: האם אתה לא מצביע איתנו היום?

יצחק וקנין: אני לא מצביע אתכם היום.

יצחק וקנין: אני אביע את דעתי.

יצחק וקנין: הוועדה ביקשה שאני אצביע, אבל אני אמרתי: אני לא אצביע.

יצחק וקנין: אני מנעתי את זה מעצמי, ולא אף אחד אחר.

יצחק וקנין: הוועדה אישרה לי להצביע, אבל אני אמרתי שאני לא אצביע.

יצחק וקנין: אני הייתי יותר צדיק.

יצחק וקנין: לגופו של עניין – אני מגדל מכסה אחת בלבד.

יצחק וקנין: אין לשום משפחה שלי.

יצחק וקנין: אח שלי התחיל לפניי.

יצחק וקנין: אני קניתי את המשק במושב יערה.

יצחק וקנין: אמא שלי היא משנות ה-60.

יצחק וקנין: האם אני צריך לתת לו דין וחשבון.

יצחק וקנין: האם אתה רוצה לחסל את הענף שלי?

יצחק וקנין: אותי אתה רוצה לחסל.

יצחק וקנין: האם אני אתן לך?

אבשלום רביבו: הנה אמרת את מה שאמרת.

אבשלום רביבו: אנחנו  מדברים על אותו דבר.

יצחק וקנין: עכשיו אתה נותן לי עוד יותר.

כרמל שאמה-הכהן: האם יש עוד הערות לסעיף 1?

דוד עגיל: אני מבקש להוריד את ההגדרות: "אתר ייעודי" ו-"כתב אישור".

דוד עגיל: אלה שתי הגדרות שנוגעות באופן ישיר ברפורמה.

דוד עגיל: אני מבקש להוריד אותן מהתקנות האלה.

כרמל שאמה-הכהן: בסדר.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נצביע על סעיף 1 ללא שתי ההגדרות האלה.

יוסי ישי: לא, לא.

יוסי ישי: זה קיים בכללים.

יוסי ישי: כרגיל הם לא עושים שיעורי בית.

אתי בנדלר: האם יש שימוש בהגדרות האלה בתקנות נוספות?

יוסי ישי: כן.

כרמל שאמה-הכהן: האם זה היה בשנת 2010?

יוסי ישי: כן.

כרמל שאמה-הכהן: אם כך, אנחנו מצביעים על זה.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 1 כפי שהוקרא, כולל כל ההגדרות?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה     בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 1 התקבל     	חה"כ וקנין לא משתתף בהצבעה.

כרמל שאמה-הכהן: אין מתנגדים ואין נמנעים.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר.

אפרת ורד: קוראת סעיף 2:     2. גודל משק הלול לייצור ביצי מאכל לשיווק בהיקף ארצי בשנת התכנון, יהיה גידול מטילות לייצור 1,908,000 ביצי מאכל לשיווק (להלן – המכסה הארצית).

כרמל שאמה-הכהן: האם למישהו יש הערות בנוגע למכסה הכללית?

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה     בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 2 התקבל     	חה"כ וקנין לא משתתף בהצבעה.

כרמל שאמה-הכהן: אין מתנגדים ואין נמנעים.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר.

אפרת ורד: קוראת סעיף 3:     3. העקרונות לקביעת מכסות אישיות לייצור ביצי מאכל לשיווק לכל מגדל לשנת התכנון, במסגרת המכסה הארצית, יהיו כאמור בתקנות 4 עד 7.

כרמל שאמה-הכהן: האם למישהו יש הערות?

לאה יוגב: יש לי הערה.

לאה יוגב: אני מבקשת לומר את הדברים בהסתייגות קלה.

לאה יוגב: תקנות 6-7 הן תקנות הנוגעות באופן ישיר ברפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: אם הן לא יאושרו, הן יימחקו מההגדרה.

כרמל שאמה-הכהן: נגיע לדיון המהותי בהן.

כרמל שאמה-הכהן: כרגע אנחנו מצביעים על זה כך.

כרמל שאמה-הכהן: כמובן שאם יש שינוי בסעיפים 6-7 זה יחול גם בסעיף הזה.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 3 כפי שהוקרא?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה     בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 3 התקבל     	חה"כ וקנין לא משתתף בהצבעה.

כרמל שאמה-הכהן: אין מתנגדים ואין נמנעים.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר.

אפרת ורד: קוראת סעיף 4:     4. לכל מגדל תיקבע מכסה אישית לייצור ביצי מאכל לשיווק בשנת התכנון, שתהיה שווה למכסה האישית לייצור ביצי מאכל לשיווק שנקבעה לו לשנת 2010.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר, המשך מצב קיים.

כרמל שאמה-הכהן: האם למישהו יש התנגדות לסעיף 4?

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה     בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 4 התקבל     	חה"כ וקנין לא משתתף בהצבעה.

כרמל שאמה-הכהן: אין מתנגדים ואין נמנעים.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר.

אפרת ורד: קוראת סעיף 5:   (א) ועדת המכסות תקבע מכסות אישיות בהיקף של עד 250,000 ביצי מאכל למגדל חדש ביישובים המצויים באזור פיתוח א' כמשמעותו בצו לעידוד השקעות הון בחקלאות (קביעות תחומי אזורי פיתוח א' ו-ב') (הוראת שעה) התשס"ט-2009, בצפון, כמפורט להלן: (1) מכסות בהיקף כולל של עד 10 מיליון ביצים למגדלים חדשים ביישובים המפורטים בתוספת הראשונה.

אפרת ורד: (2) מכסות בהיקף כולל של עד 16 מיליון ביצים למגדלים חדשים נוספים, מתוכן מכסות בהיקף של עד 6 מיליון ביצים למגדלים חדשים מקרב בני מיעוטים בלבד.

אפרת ורד: (ב) קביעת מכסה לפי תקנת משנה (א)(1) תותנה בהתקיים אלה: (1)המגדל מתגורר מגורי קבע באחד היישובים המפורטים בתוספת הראשונה, והוא יגדל את המכסה בלול המצוי באותו יישוב.

אפרת ורד: (2) זכאותו של המגדל אושרה כדין על ידי האגודה השיתופית שביישוב.

אפרת ורד: (3) ברשות המגדל היתר בנייה לבניית בית מגורים במשק באותו יישוב, והוכח להנחת דעתה של ועדת המכסות, כי ביכולתו להשלים את בניית בית המגורים בתוך 15 חודשים.

אפרת ורד: במידה והמגדל לא השלים את בניית בית המגורים בתוך 15 חודשים, רשאית ועדת המכסות להאריך את התקופה האמורה לתקופה שלא תעלה על 12 חודשים נוספים.

אפרת ורד: (ג) קביעת מכסה לפי תקנת משנה (א)(2) תותנה בהתקיים אלה: 	(1) המגדל הוא אזרח ישראלי או תושב.

אפרת ורד: (2) המגדל הוא בעלים של קרקע חקלאית שנועדה לשמש לגידול בעלי חיים ושניתן לפי כל דין להקים עליה לול לגידול מטילות.

אפרת ורד: לעניין זה "בעלים" – לרבות מחזיק כמשמעותו בסעיף 2 לחוק ההתיישבות החקלאית (סייגים לשימוש בקרקע חקלאית ובמים), התשכ"ז-1967 (להלן – מחזיק).

אפרת ורד: (3) המגדל מתגורר מגורי קבע בסמוך לקרקע החקלאית הנזכרת בתקנת משנה (ג)(2), ואם הוא מחזיק  - הוא מתגורר במשקו החקלאי ביישוב שבו יוקם על ידיו הלול בו תיווצר המכסה.

אפרת ורד: (4) המגדל, או בן זוגו, לא היה במועד כלשהו קודם לשנת 2011, בעל מכסה מכוח החוק או מכוח צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (ייצור חלב), התשכ"ז-1967.

אפרת ורד: (ד) בקשה לקבלת מכסה לפי תקנת משנה (א)(2) תוגש בתוך 60 ימים מיום פרסומן של תקנות אלה ותהיה ערוכה לפי הנוסח שבתוספת השנייה.

אפרת ורד: ועדת המכסות תהיה רשאית להאריך את התקופה האמורה מנימוקים מיוחדים שיירשמו.

אפרת ורד: (ה) על קביעת מכסות לפי תקנה זו יחולו, הנחיות ונהלים של שר החקלאות ופיתוח הכפר שפורסמו באתר האינטרנט של משרד החקלאות ופיתוח הכפר שכתובתו היא  ככל שהם אינם סותרים הוראה מהוראות תקנה זו.

כרמל שאמה-הכהן: האם את יכולה לתת הסבר?

אפרת ורד: כמו שהמנכ"ל ציין קודם, מדובר בתוספת של מכסות חדשות, מתוכן מכסות בהיקף כולל של עד 10,000,000 למגדלים חדשים בישובים המפורטים.

כרמל שאמה-הכהן: סך כל התוספת היא  26,000,000 שקלים.

אפרת ורד: כן.

אפרת ורד: 10,000,000 מתוכם נועדו ליישובים שהוזכרו בהחלטות ממשלה, שעסקו בחיזוק ישובי קו עימות בצפון.

אתי בנדלר: אלה אותם 4 יישובים, שעליהם החליטה הממשלה.

אפרת ורד: אלה נותרו מהחלטת הממשלה.

לאה ורון: האם זה אלה שבתוספת?

אפרת ורד: כן.

יוסי ישי: מושבים, אביבים, זרעית, מרגליות ונטועה.

אפרת ורד: בנוסף, יש 16,000,000 ביצים למגדלים חדשים נוספים, מתוכם מכסה של לפחות 6,000,000 למגדלים חדשים מקרב בני מיעוטים.

חמד עמאר: עד 6,000,000 ביצים.

אפרת ורד: עד 6,000,000 ביצים זה לבני מיעוטים בלבד.

חמד עמאר: בנוגע לסעיף 5(א)2) אני רוצה לבקש, להגדיל את המכסה.

חמד עמאר: היום לא נמצא בכלל מגדלים במגזר המיעוטים.

חמד עמאר: בנוסף, אני רוצה שייכתב בבירור כי שליש מהמכסה תוקצה ליישובים דרוזים.

כרמל שאמה-הכהן: תתייחסו למה שהציע חבר הכנסת.

יוסי ישי: אנחנו קבענו מספר של 6,000,000 ביצים למגזרי המיעוטים.

יוסי ישי: המשמעות היא, ש-6,00,000 האלה מיועדים רק למגזרי מיעוטים, ואנחנו לא יכולים לעשות בהם שימוש.

יוסי ישי: מתוך הניסיון שלנו, יש קושי בטווח הקצר בכל מה שקשור בקבלת היתרי בנייה.

יוסי ישי: אם אנחנו נקצוב פה כמות העולה על הכמות כאן ובגלל מגבלות של היתרי בנייה לא נוכל לממש אותה, אנחנו איבדנו את הכמות הזו, יהיה מחסור בביצים ונצטרך לייבא ביצים.

יוסי ישי: אני מזכיר את הניסוח: עד 6,000,000 מיועדים למגדלי המיעוטים בלבד, אבל הם רשאים להגיש גם ב-10,000,000.

יוסי ישי: כלומר, הם לא מוגבלים.

יוסי ישי: זה לא מחנה סגור של 6,000,000 ביצים המיועדים רק למגזרי המיעוטים.

יוסי ישי: זו רצפה ולא תקרה.

חמד עמאר: האם תוכל לספר לי היום על חקלאי אחד מהמגזר הדרוזי שמגדל ביצים ויש לו מכסה של ביצה אחת?

יוסי ישי: זו הסיבה לתיקון הזה.

חמד עמאר: בגלל זה אני רוצה להגדיל את המכסה של ה-6,000,000 ביצים.

חמד עמאר: הרבה רוצים להיכנס לחקלאות.

חמד עמאר: יש הרבה אדמות במגזר הדרוזי, ואפשר לבנות בשטח חקלאי.

חמד עמאר: יש אפשרות להגדיל את זה.

חמד עמאר: אני רוצה שיירשם: שליש ליישובים דרוזים.

חמד עמאר: איפה שרוצים, מגדירים דרוזים כדרוזים.

חמד עמאר: איפה שלא רוצים מגדירים את הדרוזים בתור מיעוטים, ואז הם לא יכולים לקבל שום דבר.

חמד עמאר: כאן אני רוצה שיירשם: שליש מתוכם ליישובים דרוזים.

יוסי ישי: אני חוזר על מה שאמרתי.

יוסי ישי: 6,000,000 ביצים מתוך 16,000,000 ביצים זה יותר משליש.

יוסי ישי: זו רצפה.

כרמל שאמה-הכהן: אבל הוא רוצה שמתוך ה-6,000,000 ביצים שתקצה שליש לדרוזים.

אתי בנדלר: 2,000,000 ביצים.

יוסי ישי: כל צמצום מקטין את האפשרות לייצר.

יוסי ישי: אם לא יהיו מגדלים דרוזים שמקבלים היתרים, הפסדתי ייצור ונצטרך לייבא מטורקיה.

חמד עמאר: אז תרשום: עד 2,000,000 ביצים.

לאה ורון: אפשר לנסח את זה.

חמד עמאר: שיהיה ברור, שתהיה עדיפות לדרוזי לבוא, להתמודד ולקבל מכסה.

ערן אתינגר: למיטב ידיעתנו, וכך הודענו לבג"צ, אין היום, למעט מכסה אחת, מגדלים ממגזר המיעוטים: דרוזים, צ'רקסים, מוסלמים או נוצרים, ואין מקום להבחנות ביניהם כי אין בכלל מגדלים.

ערן אתינגר: לכן, אין מקום לעשות הבחנות בתוך הקבוצה הזאת.

חמד עמאר: אני רוצה לעשות הבחנה.

חמד עמאר: אני אומר לך ולוועדה: איפה שרוצים שמים את הדרוזים בתוך המיעוטים, ואיפה שלא רצים אומרים דרוזים.

חמד עמאר: כאן אני רוצה לרשום דרוזי.

ערן אתינגר: אין שום בעיה.

ערן אתינגר: היועצת המשפטית הבהירה שנבהיר במפורש, שגם הדרוזים והצ'רקסים נכללים.

אתי בנדלר: זה לא מה שמבקש חה"כ עמר.

אתי בנדלר: בחקיקה הנוסח הוא: "האוכלוסייה הערבית, לרבות הדרוזית והצ'רקסית".

חמד עמאר: אני לא רוצה שיירשם: "לרבות הדרוזים והצ'רקסים", אלא שיירשם "דרוזים".

חמד עמאר: שתהיה להם מכסה של שליש מתוך ה-6,000,000 ביצים.

אתי בנדלר: כלומר, שיהיה כתוב: שליש ערבית, שליש דרוזית ושליש צ'רקסית.

חמד עמאר: לא. שליש לדרוזים וצ'רקסים, ושני שליש יישארו לערבים.

חמד עמאר: לכל מי ששייך לבני מיעוטים.

יוסי ישי: אני מציע להשאיר את  תת הסעיף הזה לסוף.

יוסי ישי: אני רוצה להתייעץ.

חמד עמאר: אם אתה רוצה להתייעץ, גם אני רוצה להתייעץ.

יוסי ישי: אני רוצה להתקדם.

יוסי ישי: אני מפחד להישאר עם ריק.

חמד עמאר: בוא נתקדם ביחד.

כרמל שאמה-הכהן: אדוני המנכ"ל, יש לך זמן להתייעץ.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו פה.

יוסי ישי: אולי תברר את שאר הדברים בסעיף הזה, ותשאיר רק את זה?

חמד עמאר: גם אני אתייעץ.

כרמל שאמה-הכהן: נותרה לנו עבודה.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מנצלים את הזמן לדברים אחרים, ואנחנו נותנים לך שהות להתייעץ ולהביא עמדה מנומקת ומבוססת יותר.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עוברים לסעיף 6.

אתי בנדלר: אבל יש עוד שאלות בנוגע לתקנה 5. לגבי תקנת משנה (ב) – קביעת מכסות לפי תקנת משנה (א)(1), שזה 10,000,000 למגדלים חדשים תותנה בתנאים.

אתי בנדלר: האם הכוונה היא לתנאים מצטברים או לתנאים חלופיים?

ערן אתינגר: לתנאים מצטברים.

אתי בנדלר: אז נכתוב: "כל אלה".

יעקב כהן: אין פה מתן מענה לשאלתו של חה"כ חסון.

כרמל שאמה-הכהן: לא נעבור הלאה מבלי לתת מענה.

אתי בנדלר: צריכים להתייחס באמת לדרישתו של חה"כ ישראל חסון.

אתי בנדלר: בתקנת משנה (ד) אתם אומרים: "בקשה לקבלת מכסה לפי תקנת משנה (א)(2) תוגש בתוך 60 ימים מיום פרסומן של תקנה אלה..."

אתי בנדלר: אני מבקשת, שכפי שבתקנת משנה (ה) אתם מדברים על כך שההנחיות והנהלים יפורסמו באתר המשרד, גם המועד הזה יפורסם באתר המשרד, כיוון שצריכה להיות גישה יותר פומבית מאשר רק פרסום ברשומות כדי שהמגדים החדשים הפוטנציאליים יוכלו לדעת על זכותם המוגבלת להגשת בקשות לקבלת מכסות.

אורי צוקבר: בכל מקרה המועדים זה חלק מהפרסומים.

אפרת ורד: זה גם וגם.

אתי בנדלר: בוודאי.

אתי בנדלר: פרסומן של התקנות האלה ברשומות ובהודעה באתר האינטרנט של המשרד.

אתי בנדלר: הוראה נוספת שאני מבקשת התייחסות לגביה, זו תקנת משנה (ה): "על קביעת מכסות לפי תקנה זו יחולו הנחיות ונהלים של שר החקלאות ופיתוח הכפר שיפורסמו...".

אתי בנדלר: זה בסדר גמור שיקבעו הנחיות ונהלים, בתנאי שלא יהיו בהנחיות והנהלים האלה הוראות מהותיות שיצמצמו את הזכות המהותית בדרך כלשהי כפי שנקבעת בתקנה 5.

אורי צוקבר: זה כתוב בסיפה של המשפט.

אתי בנדלר: לא. זה לא כתוב.

אתי בנדלר: כל מה שכתוב, הוא ככל שהם אינם סותרים.

אתי בנדלר: כאשר יש מגבלות נוספות אין בכך משום סתירה.

ערן אתינגר: זה מקובל עלינו.

ערן אתינגר: זה ברור שהכלים לא יכולים לקבוע מגבלה מהותית.

ערן אתינגר: הוראות טכניות יש שם.

אתי בנדלר: מגבילים ואינם סותרים.

אתי בנדלר: עם הוראות טכניות אין לי שום בעיה, אבל ברגע שמשאירים את זה לנהלים ואז אפשר להגביל עוד באמצעות נהלים והנחיות, זה לא בסדר.

אתי בנדלר: אני רוצה שייכתב: אינם מגבילים או סותרים.

אפרת ורד: כפי שהוספת בתקנת משנה (ב): "בהתקיים כל אלה", אני רוצה להוסיף גם בסעיף (ג): "כל אלה".

כרמל שאמה-הכהן: עכשיו אנחנו נכנסים לסוגיה שהעלה חה"כ חסון.

כרמל שאמה-הכהן: איך אנחנו פותרים אותה?

לאה ורון: אנחנו מדברים על סעיף 5(א)(2).

יעקב כהן: אני רוצה להוסיף עוד בעיה למה שהעלה חה"כ חסון.

יעקב כהן: בסעיף 5(א) מדובר על כך שכל התוספות מיועדות לאזור פיתוח א' ומרום הגליל.

יעקב כהן: זה מפלה בין משפחות שכולות ביתר חלקי הארץ לבין משפחות שכולות בגליל.

כרמל שאמה-הכהן: כתוב: תחומי אזורי פיתוח א' וב'.

אפרת ורד: בצפון.

כרמל שאמה-הכהן: כן.

יצחק וקנין: ישראל חסון לא דיבר רק על הצפון.

ערן אתינגר: אז זה בכלל פורץ את הכל.

כרמל שאמה-הכהן: אבל יש כאן מגמה בסיסית לעודד את הצפון.

כרמל שאמה-הכהן: צריך לשמור על הקו הזה.

אתי בנדלר: אני הבנתי שמדובר על הצפון.

לאה ורון: חה"כ חסון דיבר על הצפון.

ערן אתינגר: מבין מי שעומד ממילא בכללים האלה, לתת העדפה למשפחות שכולות.

יעקב כהן: אם יש הבנה, אין לי בעיה עם זה.

כרמל שאמה-הכהן: יש הבנה.

אתי בנדלר: אז צריך להביא את זה לידי ביטוי בתקנות.

ערן אתינגר: בהתאם להצעת מנכ"ל משרד החקלאות, אני רוצה לומר שאנחנו נציע במשותף נוסח.

ערן אתינגר: למשרד החקלאות אין את הידע והכלים לעשות מיונים בתוך אוכלוסיית נכי צה"ל.

ערן אתינגר: גם בחקיקה אחרת שנותנת העדפות לנכים ומשפחות שכולות, המנגנון הוא הישענות על אגף השיקום.

כרמל שאמה-הכהן: משפחות שכולות זו הגדרה חדה.

כרמל שאמה-הכהן: בנוגע לנכי צה"ל, אתה יכול לדבר על נכים בדרגה כזו או אחרת.

כרמל שאמה-הכהן: לגבי משפחות שכולות אין ויכוח.

ערן אתינגר: אבל ברגע שיש לך ביקוש גדול והיצע מועט, מישהו צריך לקבוע אמות מידה.

ערן אתינגר: זו אחת הסיבות שאנחנו חושבים שהעניין הזה בעייתי מאוד.

ערן אתינגר: בכל מקרה, לאנשים ממשרד החקלאות אין את הידע והמיומנות לקבוע קריטריונים להבחנה בין נכי צה"ל – על מי יומלץ לתת לו מכסות ביצים.

חמד עמאר: האם אתה רוצה להעביר את ההחלטה למשרד השיקום?

ערן אתינגר: כך מקובל.

ערן אתינגר: בפטור ממכרז מזנונים במשרדי ממשלה ותחנות דלק.

ערן אתינגר: המינהל מקצה על סמך המלצה של אגף השיקום.

ערן אתינגר: בכל מקרה זה מחייב תיאום איתם, והם לא כאן.

ערן אתינגר: בכל אופן יש כאן דבר, שרוצים שהוא יופעל.

חמד עמאר: אני מבין קצת בזה.

חמד עמאר: אני בעצמי נכה צה"ל.

חמד עמאר: כאשר מדברים על תחנות דלק מדברים על נכים קשים, שמקבלים את זה כשיקום.

חמד עמאר: כאשר מדברים על מספרי מונית שמוקצים, זה לא ככה.

כרמל שאמה-הכהן: האם אי אפשר לקחת מנגנון מתהליך הקצאה אחר?

ערן אתינגר: הם צריכים להגיד לנו: אלה הבקשות שהוגשו, ומתוכן אנחנו רוצים לתת למקרים הקשים ביותר, המתאימים ביותר וכו'.

אתי בנדלר: מה אתה מציע?

ערן אתינגר: היות ומשרד הביטחון לא כאן בדיון והוא חייב להיות בתמונה של גיבוש אמות המידה, אני מציע שניצור איתם קשר ונציע, בתקופה קצובה ביותר, נוסח בתיאום עם משרד הביטחון, שייתן מענה לדרישה של חה"כ חסון.

כרמל שאמה-הכהן: עד יום רביעי.

ערן אתינגר: אנחנו נעשה כל מאמץ.

ערן אתינגר: אני יכול לפנות אליהם.

אלי אברהם: אם אנחנו מדברים על משפחות שכולות, אני מבקש שלא לעשות אפליה בין משפחה שכולה בצפון, דרום או מרכז.

אלי אברהם: גם אני ממשפחה שכולה, ואני חושב שזה לא הוגן.

אלי אברהם: אם מישהו במקום אחר בארץ עונה על הקריטריונים, לא צריך לעשות אפליה בינו לבין אחר.

לירון אדלר-מינקא: יש לי שתי הערות.

לירון אדלר-מינקא: לגבי העניין של העדפה לנכי צה"ל ומשפחות שכולות - אנחנו חושבים שזה לא נכון לעשות את זה בדרך הזו.

לירון אדלר-מינקא: יש הרבה מגזרים, כמו משפחות של נפגעי איבה, שהמדינה עוזרת להם בכל מיני דרכים.

לירון אדלר-מינקא: כאן מחלקים משאב מוגבל, שיש לו שווי גדול, בצורה הכי שוויונית שאפשר.

לירון אדלר-מינקא: ולכן, אנחנו חושבים שלא בטוח שיש מקום לעשות את זה בצורה הזו.

לירון אדלר-מינקא: לגבי ההצעה להקצות שליש מהמכסה רק לדרוזים - לבני מיעוטים לא היו אף פעם מכסות, אז האפליה פה באה לתקן איזשהו מצב.

לירון אדלר-מינקא: זה מצב שונה מאשר זה הנוגע לנכי צה"ל.

לירון אדלר-מינקא: לגבי ההקצאה לדרוזים בלבד – כל בני המיעוטים סבלו מהמחסור הזה.

לירון אדלר-מינקא: לכן, ההבחנה בין קבוצה אחת של בני מיעוטים לבין קבוצות אחרות של בני מיעוטים היא לא נכונה.

חמד עמאר: אני חושב, שאת עושה טעות חמורה כאן.

חמד עמאר: את יכולה להגיד מה שאת רוצה, אבל אני רוצה שבתוך התקנות האלה תהיה מכסה לדרוזים.

חמד עמאר: איפה שרוצים אומרים דרוזים, ואיפה שלא רוצים לא אומרים דרוזים.

חמד עמאר: כאן יהיה כתוב דרוזים בנפרד.

חמד עמאר: אני לא אסכים למה שאת אומרת.

חמד עמאר: אני לא אשווה בין חייל שהולך ונלחם, לכל אחד אחר.

חמד עמאר: על כן, אני רוצה לתת עדיפות לדרוזים.

חמד עמאר: אני לא רוצה שיתחרה עם מישהו מאל ע'רבי ומדיר אל חנה.

חמד עמאר: דרוזי יקבל כדרוזי, ויתחרה עם מישהו מחורפיש.

חמד עמאר: מישהו מחורפיש יתחרה עם מישהו מכסרא ולא עם אל ע'רבי.

לירון אדלר-מינקא: אבל כולם תושבי המדינה.

חמד עמאר: זה לא נוגד שום חוק.

חמד עמאר: הקבוצה הדרוזית מוכרת כקבוצה אתנית.

כרמל שאמה-הכהן: השאלה היא האם זה בטווח הסבירות או לא.

כרמל שאמה-הכהן: אם זה  נעים או לא נעים או אם זה מייצג באמת את הדרוזים, זו החלטה שלנו.

ערן אתינגר: העדפה מתקנת צריכה הצדקה לעיגון של ההעדפה המתקנת.

ערן אתינגר: בעקבות התחייבות של המדינה לבג"צ, בעקבות עתירה שהוגשה לארגון עדאללה,  ככלל אין מכסות לבני מיעוטים מכל העדות.

ערן אתינגר: על זה יש ממצאים.

ערן אתינגר: אין לנו פילוח לתת קבוצות.

ערן אתינגר: אנחנו לא יודעים מה גודל האוכלוסייה.

חמד עמאר: 120,000-125,000 דרוזים גרים בצפון.

חמד עמאר: יותר משליש הם דרוזים בצפון.

אתי בנדלר: השאלה היא כמה ערבים גרים בצפון, ואיך זה מתחלק לתתי קבוצות מיעוטים.

חמד עמאר: בערך שליש הם דרוזים, ואפילו יותר.

חמד עמאר: ערבים גרים גם במרכז, במשולש ובנגב.

חמד עמאר: הדרוזים גרים רק בצפון.

חמד עמאר: 125.000 דרוזים גרים רק בצפון.

ערן אתינגר: יש כאן גם קושי מעשי.

ערן אתינגר: אנחנו לא יודעים היום מי יגיש בקשות, כאשר כל הבקשות צריכות לעמוד בתנאים נוספים כגון: יכולת לאתר קרקע מתאימה ולעמוד בהיתר בנייה.

חמד עמאר: לא חסרה לנו קרקע.

ערן אתינגר: אני אשמח מאוד.

כרמל שאמה-הכהן: אל תחזור על הציטוט הזה.

חמד עמאר: אני התכוונתי לקרקע חקלאית ולא לקרקע לבנייה.

חמד עמאר: היו לנו 235,000 דונם לפני קום המדינה כאשר היינו 17,000.

חמד עמאר: היום אנחנו מעל 120,000 בני אדם ויש לנו בסך הכל 112,000 דונם.

חמד עמאר: חצי מהשטחים ירדו.

חמד עמאר: אל תיכנסו איתי לנתונים האלה, כי אני  מכיר נתון-נתון.

חמד עמאר: אני מכיר יישוב- יישוב, ואני יודע שאין אפילו מכסה אחת בכל היישובים הדרוזים.

חמד עמאר: אני יודע גם, שיש הרבה נכי צה"ל דרוזים שמבקשים לקבל מכסה ולא מצליחים לקבל.

חמד עמאר: אני מדבר על ירכא, חורפיש, כסרא, סמיע ויאנוח.

חמד עמאר: פנו אליי משם.

חמד עמאר: אני באתי לישיבה הזאת, כיוון שאני מכיר את הצורך של העדה הדרוזית.

ערן אתינגר: עכשיו הם יקבלו.

ערן אתינגר: אנחנו נעגן את העדפה המתקנת הזאת, אבל אנחנו לא חושבים שיש הצדקה ליצור אפליה בתוך הקבוצה.

ערן אתינגר: אני רוצה להציע פתרון.

ערן אתינגר: כאשר נפעיל את הסעיף הזה, בהתייחס לבקשות שיוגשו, אנחנו נעשה כל מאמץ לדאוג לפיזור שוויוני בין תת המגזרים בתוך קבוצת בני המיעוטים.

כרמל שאמה-הכהן: מי זאת ועדת המכסות?

ערן אתינגר: יש ועדת מכסות מעוגנת בחוק.

כרמל שאמה-הכהן: האם היא כבר קיימת?

ערן אתינגר: עכשיו תוקם חדשה.

כרמל שאמה-הכהן: מי עומד בראשה בדרך כלל?

כרמל שאמה-הכהן: מי עמד בראשה בפעם האחרונה?

לאה יוגב: זה מינוי שנעשה על ידי מליאת המועצה.

כרמל שאמה-הכהן: האם זה עובד המשרד?

ערן אתינגר: לא, זה נציג המגדלים, אבל הוועדה  פועלת מכוח התקנות שאנחנו מתקינים היום.

כרמל שאמה-הכהן: אז בעצם אתם מאבדים שליטה, כי מי שיחלק את המכסות זאת ועדת המכסות.

יוסי ישי: זה התקנות האלה.

כרמל שאמה-הכהן: ברור שוועדת המכסות כפופה לתקנות, אבל ערן התייחס ואמר: אנחנו ניקח בחשבון בעת הפיזור.

ערן אתינגר: נכתוב את זה.

חמד עמאר: אני לא מקבל את זה.

חמד עמאר: אני רוצה שיהיה כתוב, ששליש יינתן לדרוזים.

חמד עמאר: אני חושב שזה חוקי.

חמד עמאר: עשינו את זה גם בועדת תכנון ובנייה.

כרמל שאמה-הכהן: השאלה היא, האם אני שומע מהיועצים המשפטיים שזה בלתי סביר.

כרמל שאמה-הכהן: אם אתם אומרים שזה בלתי סביר וזה לא עומד במבחן משפטי, זה מצב אחד.

כרמל שאמה-הכהן: אם אתם אומרים שזה סביר, אבל אתם רק לא אוהבים את זה ולא נוח לכם עם זה, זה מצב אחר.

ערן אתינגר: הוועדה לא שומעת כאן הצדקה לעניין הזה.

ערן אתינגר: אין כאן נציגים של מגזרים אחרים.

ערן אתינגר: אין בפני הוועדה מידע שאומר שמצבה של התת קבוצה הזו גרוע ממצבן של קבוצות אחרות.

כרמל שאמה-הכהן: האם יש מצב שאם נתקין סעיף כזה הוא ייפסל?

ערן אתינגר: יש מצב.

ערן אתינגר: לו אני נציג ארגון אחר, יש מצב.

אתי בנדלר: ככל שהקביעה שמדובר בשליש תהיה מבוססת על נתונים שנבדקו, זה לא ייפסל.

אתי בנדלר: ברור שכרגע בפני הוועדה אין נתונים, פרט לאמירתו של חה"כ חמד, שאיני מפקפקת בה לרגע.

אתי בנדלר: עדיין זה לא מספיק כדי לבסס מסד של נתונים לצורך קביעה בתקנות.

אתי בנדלר: אני חוששת, שזה לא מספיק.

אתי בנדלר: לכן, לחש לי כאן עו"ד ניר ימין הצעה מצוינת, ואני מציעה לשקול אותה.

אתי בנדלר: ההצעה היא, לומר שהחלוקה תהיה לאוכלוסייה הערבית, לרבות הדרוזית והצ'רקסית, ובהתחשב בחלקה היחסי של כל אחת מהקבוצות באוכלוסייה הזאת.

יוסי ישי: באזור.

חמד עמאר: באזור הצפון.

חמד עמאר: אני יודע שאנחנו יותר משליש.

אתי בנדלר: תודה לעו"ד ניר ימין.

כרמל שאמה-הכהן: מה עם נאמנות?

חמד עמאר: אני איתך.

חמד עמאר: תהיה עדיפות ליוצאי צבא.

כרמל שאמה-הכהן: שאלתי את זה כי היא אמרה שזה בלתי אפשרי.

כרמל שאמה-הכהן: אני רציתי.

כרמל שאמה-הכהן: אני בעד שמי שנותן למדינה יקבל מהמדינה, ולא להפך.

כרמל שאמה-הכהן: היא אמרה שזה בלתי אפשרי מבחינה משפטית.

אתי בנדלר: זה לא רלוונטי לצורך הקצאת משאבי המדינה לצורכי קיום האוכלוסייה.

כרמל שאמה-הכהן: הוא ממפלגה, שזה מאוד רלוונטי עבורו.

חמד עמאר: אנחנו נתקן את זה בחקיקה.

חמד עמאר: אני הצעתי הצעת חוק, שתהיה עדיפות ליוצאי צבא.

כרמל שאמה-הכהן: עכשיו חוקקנו חוק, שרק בוגרי שירות צבאי מקבלים מלגה לשנה ראשונה אקדמית, אם הם לומדים בפריפריה.

כרמל שאמה-הכהן: איך עשו את ההבחנה הזו שם?

אתי בנדלר: אני לא בדקתי את זה.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא בוועדה הזו.

אתי בנדלר: לא בגלל שזה לא בוועדה הזו.

אתי בנדלר: אני לא בדקתי את הנושא, אז אני לא רוצה לשלוף תשובה.

חמד עמאר: זו הטבה.

חמד עמאר: אתה יכול לתת הטבה בעדיפות ליוצאי צבא.

אתי בנדלר: הטבה כזו מנטרלת את האפשרות של אחרים לקבל אותו דבר.

אתי בנדלר: זו הקצאת משאבים של המדינה.

אתי בנדלר: זו לא הטבה.

חמד עמאר: ללמוד זו הטבה.

אתי בנדלר: זה כמו שביטלו בזמנו בביטוח הלאומי את קצבת יוצאי צבא, שהיתה כחלק מקצבת הילדים, כי אמרו שזה חלק מהתשתית המאפשרת קיום בכבוד של משפחה בהתאם לגודל המשפחה.

אתי בנדלר: לכן, לנושא הזה זה לא רלוונטי אם אתה יוצא צבא או אינך יוצא צבא.

אתי בנדלר: אני חושבת, שכאן מדובר בסוגיה דומה.

כרמל שאמה-הכהן: לגבי המועצה, זה באמת נשמע לא סביר שאחרי מספר כל כך גדול של חודשים היא עוד לא קמה.

כרמל שאמה-הכהן: לכן, בפעם הבאה תבחנו את המועמדים לפני שהם נבחרים, כך שברגע שהם ייבחרו הם ייכנסו כבר לתפקיד.

יצחק וקנין: הבחירה היא בקלפי.

כרמל שאמה-הכהן: אבל יש מועמדים המגישים מועמדות.

לאה יוגב: נבדקנו לפני, ומשום מה החליטו לבדוק אחרי.

לאה יוגב: נבדקנו, אושרנו, ואחרי זה החליטו לבדוק עוד פעם.

לאה יוגב: זו סחבת של זמן כדי לעבור את היום הזה בו אנו יושבים כאן.

כרמל שאמה-הכהן: תחקיר בטחוני למקומות הכי שמורים במדינה לוקח פחות זמן.

תומס מנור: יש ועדת בחירות שמוקמת בראשות שופט על מנת לבחון אותם מראש.

תומס מנור: אני מבין, שבסידור הזה היא לא עשתה את העבודה הזאת ולכן זה התגלגל לאן שהתגלגל.

תומס מנור: בכל מקרה צריך אישור פורמאלי, בגלל שהשר הוא זה שממנה.

תומס מנור: ברגע שהשר ממנה צריך אישור פורמאלי, צריך בדיקה של יועץ משפטי.

תומס מנור: יש נציגים של הממשלה שעברים הליכי אישור בוועדת שפניץ.

תומס מנור: זה לא בידנו בכלל.

כרמל שאמה-הכהן: אז יש גם נציגים של הממשלה במועצה?

יצחק וקנין: נציגים של משרד המסחר והתעשייה ושל משרד החקלאות.

לאה יוגב: מחר הם יאשרו אותנו.

קריאה: כל המשחק הזה הוא כדי להרוויח זמן על מנת להעביר את הרפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: מה קבענו בנוגע לבקשת חה"כ חסון?

יוסי ישי: היועץ המשפטי שלנו הלך להתייעץ עם היועץ המשפטי של משרד הביטחון לגבי הנוסח.

יוסי ישי: נוסיף את התיקון בהמשך.

כרמל שאמה-הכהן: אם כך אנחנו נצא להפסקה.

כרמל שאמה-הכהן: הפסקה

כרמל שאמה-הכהן: אני מחדש את הישיבה.

ערן אתינגר: ברשותכם אני אתייחס להחלטת הוועדה, שיש לעגן בתקנות סוג של העדפה לנכי צה"ל ומשפחות שכולות.

ערן אתינגר: אני רוצה להגיד לפרוטוקול, שבבדיקה שעשינו התברר שפניות של חה"כ חסון נענו על ידי אנשי משרד החקלאות יותר מפעם אחת.

ערן אתינגר: חשוב שהדבר ייאמר.

אתי בנדלר: הם נענו, אך לא היתה הסכמה לגבי תוכן הדברים.

ערן אתינגר: בנוגע להערה שלו שלא היתה התייחסות לדברים – נמצא על ידנו שהדבר היה אחרת.

ערן אתינגר: לגופו של עניין, לפי הנחיה של מנכ"ל משרד החקלאות ובהתאם להחלטה של הוועדה, אנחנו נעגן בתקנות קביעה שאומרת: קביעת מכסות לפי תקנת משנה (א)(2), מכסות חדשות שאינן לאותם יישובים ספציפיים, תינתן תוספת למכסה בשיעור של עד 10% מהמכסה הממוצעת שהוקצתה לפי אותה תקנה לזכאים לפי חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) וזכאים לפי חוק הנכים (תגמולים ושיקום), ולפי המלצת משרד הביטחון.

ערן אתינגר: את הפרטים המדויקים של הנוסח ואת המיקום אנחנו נעבד אחרי הדיון עם צוות הוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: חה"כ חמד, זה בסדר מבחינתך?

חמד עמאר: מה שאני ביקשתי עוד לא עוגן.

יוסי ישי: את זה סיכמנו קודם.

יוסי ישי: תינתן מכסה לפי החלק היחסי באזור.

ערן אתינגר: אני מציע להצביע על התקנה.

לאה ורון: יש את הנושא השני של חה"כ חמד.

יוסי ישי: זה סגור.

אתי בנדלר: "..

אתי בנדלר: למגדלים חדשים מקרב האוכלוסייה הערבית, לרבות הדרוזית והצ'רקסית, ובהתחשב בגודלה היחסי באזור הצפון של כל אחת מהקבוצות האמורות".

אתי בנדלר: לאזור הצפון יש הגדרה.

אתי בנדלר: ה צ ב ע ה     בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 5 התקבל     	חה"כ וקנין לא משתתף בהצבעה.

אתי בנדלר: אין מתנגדים ואין נמנעים.

אתי בנדלר: הסעיף אושר.

אפרת ורד: קוראת סעיף 6:     6.  (א) ועדת המכסות תקבע לבעל מכסה שניתן לו כתב אישור ואשר יגדל את להקתו באתר ייעודי תוספת מכסה של 100,000 ביצים, בתנאי שאם מכסתו אינה מכסה חדשה שהוקצתה לפי תקנה 5, הוא שיווק כדין ביצים באחת מן השנים 2008,2009,2010 בכמות העולה על 92 אחוזים מהמכסה שנקבעה לו לאותה שנה.

אפרת ורד: (ב) תוספת כאמור בתקנת משנה (א) תיקבע גם לבעל מכסה שלא ניתן לו כתב אישור, אם הוא מגדל את מכסתו בלבד בלול שהתקיימו לגביו התנאים הבאים: 	(1) הוא מצוי במשקו של בעל המכסה.

אפרת ורד: (2) ניתן לגביו רישיון לפי חוק רישוי עסקים, התשכ"ח-1968 (3) הלול עומד בהוראות חוק צער בעלי חיים (הגנה על בעלי חיים), התשנ"ד-1994 והתקנות שהותקנו מכוחו     (ג) ועדת המכסות תקבע לבעל מכסה שבאתר הייעודי נכללת קרקע שלפני העתקת הלול עובדה על ידו כדין, תוספת מכסה של עד 25,000 ביצים לכל דונם קרקע כאמור.

דוד עגיל: סעיף 6 נוגע ישירות לרפורמה בענף הלול.

דוד עגיל: אני לא חושב שזה קשור לפעולה השוטפת של המועצה באישור התקנות.

דוד עגיל: אני מבקש להוריד אותו מסדר היום.

יוסי ישי: אדוני היו"ר ביקר אתמול באזור וראה את מצב הלולים.

יוסי ישי: אי אפשר לחכות יום אחד עם המצב הנוכחי.

יוסי ישי: המשק הקטן מתקשה לעמוד בהשקעה הדרושה, כושר הנשיאה וההשקעה הדרושה לשדרוג הלולים.

יוסי ישי: אנחנו מציעים כאן לתת שני כלים שבאים לסייע למשק המשפחתי הקטן להתמודד עם ההשקעה ולשפר את כושר הנשיאה שלו להשקעה.

יוסי ישי: תוספת של 100,000 ביצים נותנת למגדל הקטן שני דברים: היא מקרבת אותו לכיוון הסף של 5,000 ביצים המזכים במענק, והיא מגדילה את ההכנסה שלו ומשפרת את היכולת שלו להתמודד עם ההשקעה.

יוסי ישי: לכן, חשוב שזה יתבצע עכשיו, בין שיש רפורמה ובין שאין רפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: למה?

כרמל שאמה-הכהן: אם אין רפורמה, למה צריך את הסעיף הזה?

יוסי ישי: נניח שאין רפורמה.

יוסי ישי: אנחנו רוצים לעודד את החקלאים לבצע השקעה ולשדרג את הלול שלהם.

יוסי ישי: אנחנו אומרים: חקלאי שעומד ברישוי עסקים, גם אם הוא לא הזיז את הלול שלו הוא רשאי לקבל את ה-100,000 ביצים.

כרמל שאמה-הכהן: בלי קשר לרפורמה.

יוסי ישי: אני לא אמרתי שזה בלי  קשר לרפורמה.

יוסי ישי: כדי לשפר את כושר הנשיאה של החקלאי להתמודד עם שדרוג הלול, בין שהוא עושה את זה באמצעות הרפורמה ומקבל כתב אישור ובין שהוא לא עושה את זה במסגרת הרפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: איך הוא יכול לעשות את זה שלא במסגרת הרפורמה?

יוסי ישי: ודאי שהוא יכול.

יוסי ישי: זה היה גם ברפורמה ברפת.

יוסי ישי: כדי לקבל מענקים צריכים לעמוד בתנאים מסוימים: ציוד חדש, הקמה באמצעות קבלן מורשה וכו'.

יוסי ישי: אז הוא מקבל 30%-50% מענק, כפי שנקבע בנהלים.

יוסי ישי: חקלאי עושה חשבון.

יוסי ישי: לפעמים לא כדאי לו כל הסיפור הזה.

יוסי ישי: הוא אומר: אני אקים בעצמי, אני אבנה בעצמי, אני לא רוצה לעמוד בדרישות המדוקדקות, תן לי כלים להתמודד ואני מוותר על המענק.

כרמל שאמה-הכהן: מה הוא צריך לעשות לפי הסעיף הזה כדי לקבל את המענק?

יוסי ישי: או רישוי עסקים, או להגיע לסטנדרטים המזכים אותו לקבל כתב היתר ממנהלת ההשקעות, המזכה בקבלת מענק לרפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: אז הרפורמה כן קיימת פה.

יוסי ישי: איזה נזק נגרם לאלה שמתנגדים לרפורמה בזה שאנחנו נותנים פה כלי למי שרוצה רפורמה להיכנס אליה?

כרמל שאמה-הכהן: כל עוד הוועדה לא דנה דיון מעמיק בנושא הרפורמה ולא קבעה עמדה – הכנסת לא קבעה עדיין עמדה בנוגע לרפורמה - אנחנו לא רוצים שום דבר שייכנס בדלת האחורית עם זיקה לרפורמה.

יוסי ישי: זו לא דלת אחורית.

כרמל שאמה-הכהן: אדוני המנכ"ל, אם תרצה להוביל רפורמה, תבוא בחודש הבא ואני אקצה לך זמן בלו"ז של הוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: אז נדון ברפורמה, ונוסיף גם את הסעיפים האלה.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו באנו עכשיו לדון כדי שיהיה משק ביצים מתוכנן.

כרמל שאמה-הכהן: האם זה קשור לתכנון או לא קשור לתכנון?

יוסי ישי: זה כן קשור.

יוסי ישי: אדוני ביקר וראה אתמול את מצב הלולים.

כרמל שאמה-הכהן: ראיתי, ועד עכשיו לא נרגעתי.

יוסי ישי: אני מתאר לעצמי שלא תירגע עוד הרבה זמן.

כרמל שאמה-הכהן: אז אני אומר לך, שאם תרצה בחודש הבא דיון בנוגע לרפורמה, אתה תקבל.

יוסי ישי: עצם אי אישור הסעיף הזה מונע ממי שכן רוצה עכשיו לשדרג את הלול שלו לעשות זאת.

דוד עגיל: אתם כופים על המגדלים להיכנס לרפורמה.

יוסי ישי: אני שואל: למי נגרם פה נזק?

יוסי ישי: בסך הכל אנחנו מנסים לתת כלי למי שרוצה לבצע את זה.

יוסי ישי: האם אנחנו רוצים למנוע כלי ממי שרוצה לשדרג את לולו?

יוסי ישי: אני לא מבין את ההיגיון.

כרמל שאמה-הכהן: האם יש תיאוריה המדברת על כך שאדם משדרג את הלול שלו ליד הבית?

יוסי ישי: כן, סעיף 6(ב).

ערן אתינגר: הוא לא נזקק לשום אישור של מנהלת ההשקעות, הוא פשוט דואג שהלול שלו יעמוד בתנאים.

כרמל שאמה-הכהן: אבל הוא לא יוכל לעמוד בתקנות.

דוד עגיל: יש לנו בעיה עם כל הסעיפים של 6. יש לנו בעיה עם כל התוספת הזאת של 100,000 ביצה.

דוד עגיל: אני חושב, שמשרד החקלאות צריך לשבת איתנו.

דוד עגיל: צריכים לכנס את המועצה ולבצע חשיבה מחודשת בנוגע לסעיף הזה.

דוד עגיל: יש לנו הרבה טענות בנוגע לתוספת הזאת.

דוד עגיל: אנחנו חושבים, שזה הולך לפרוץ את המכסה הארצית.

כרמל שאמה-הכהן: כמה לולים אמורים לעבור שדרוג?

דוד עגיל: יש לנו קרוב ל-3,000 מגדלים.

דוד עגיל: התקנה אומרת, שכל מגדל שייכנס לרפורמה יקבל תוספת של 100,000 ביצה.

כרמל שאמה-הכהן: אבל אנחנו עכשיו לא דנים ברפורמה.

דוד עגיל: אבל זה מה שהם אומרים.

דוד עגיל: בוא נצא מנקודת הנחה שכל מגדל רוצה להיכנס לרפורמה, ולכל מגדל שנכנס אתה נותן 100,000 ביצה.

דוד עגיל: אתה פורץ כך את המכסה הארצית.

כרמל שאמה-הכהן: אם אדם מגדל ורוצה להפוך את הלול שלו לחדש, הם מוכנים לתת מענק.

כרמל שאמה-הכהן: מה הבעיה עם זה?

דוד עגיל: עם מענק אין בעיה, אלא עם תוספת הביצים.

כרמל שאמה-הכהן: אבל הוא עושה את זה בתוך הבית שלו.

כרמל שאמה-הכהן: אני כצרכן נהנה מביצה איכותית יותר, העופות סובלים פחות והכל נראה יותר טוב.

כרמל שאמה-הכהן: כל זה מבלי להיכנס לרפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: מה הבעיה?

דוד עגיל: יש עם זה בעיה.

דוד עגיל: קודם כל, זה יכול לעשות אפליה בין כל תושבי האזור.

דוד עגיל: אני יכול לקבל את התוספת עכשיו, וחבר שלי לא.

כרמל שאמה-הכהן: אתה נשאר עם אותה מכסה.

כרמל שאמה-הכהן: מה הבעיה?

כרמל שאמה-הכהן: זה לא על חשבונך.

כרמל שאמה-הכהן: אם הוא היה אומר שהוא לוקח מהמכסה הכללית ומעביר, הייתי מבין.

כרמל שאמה-הכהן: המצב הוא, שזה נהנה וזה לא חסר.

דוד עגיל: אבל זה קשור לרפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: אני אנתק את זה מהרפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: תאמין לי, לא יהיה פה קשר לרפורמה.

טויטו: ה-100,000 ביצה האלה הם בסך הכל 400 עוף.

טויטו: למי שיש מכסה של 2,200 עוף ומוסיפים לו עוד 400, יש 2,600 עוף.

טויטו: פה הם מדברים על רפורמה למי שיש מינימום 5,000 עוף.

טויטו: כלומר, מאלצים אותי ללכת ולקנות עוד 2,400 עוף.

טויטו: גם אם אני אעבוד עוד 20 שנה ולא אמשוך שקל, אני לא אצליח.

טויטו: התוספת של 2,400 עוף האלה זה סתם.

כרמל שאמה-הכהן: אבל הם אומרים דבר אחר.

כרמל שאמה-הכהן: הם באים מחר ללול של אוזנה, לול ליד הבית, קטן, לא נראה הכי מלבב, ואומרים לו: תהפוך אותו לחדש.

כרמל שאמה-הכהן: לא תצטרך לעשות שותפות עם אף אחד.

כרמל שאמה-הכהן: לא מעבירים אותך לחווה של לולים.

כרמל שאמה-הכהן: אתה תהפוך אותו לחדש, ותקבל גם מענק וגם תוספת של מכסה.

דוד עגיל: הוא לא יכול.

דוד עגיל: הוא מחייב אותו שיהיו לו 5,000 עוף.

כרמל שאמה-הכהן: ואם הוא לא מחייב?

כרמל שאמה-הכהן: האם זה מחייב שלאוזנה יהיו 5,000 עופות?

יוסי ישי: אם אוזנה רוצה לקבל את ה-100,000 ביצים על בסיס רישיון עסק, הוא לא צריך שום דבר.

טויטו: תשאל אותו אם אוזנה יכול לקבל רישיון עסק.

לאה יוגב: אני מבקשת להגיב, כדי לעשות סדר בסוגיה.

לאה יוגב: מה שנאמר פה זה שיינתן לו כתב אישור.

לאה יוגב: כתב אישור מותנה בכניסה לרפורמה.

לאה יוגב: האם משרד החקלאות מוכן להצהיר פה שהוא הולך לתת מענקים למשקים משפחתיים במשק המשפחתי?

כרמל שאמה-הכהן: זה ברור.

לאה יוגב: זה לא מה שכתוב כאן.

לאה יוגב: שיהיה כתוב שהמענקים יינתנו במשק המשפחתי.

לאה יוגב: אף משק משפחתי לא עומד ברישוי עסקים, גם לא במרכז הארץ.

כרמל שאמה-הכהן: מה זה מפריע?

לאה יוגב: כמו שהוא אומר את זה, זה לא יכול לצאת לפועל.

כרמל שאמה-הכהן: אז שזה לא ייצא לפועל, אבל זה לא מפריע.

לאה יוגב: אם משרד החקלאות מוכן לתקן ולומר שכל הסעיף הזה יינתן בתוך החצר של המשק המשפחתי, אני קונה את זה.

כרמל שאמה-הכהן: נציגי משרד החקלאות, האם אתם הבנתם את ההבחנה?

יוסי ישי: אנחנו הבנו.

יוסי ישי: אנחנו לא מתקנים שום דבר.

יוסי ישי: התקנות מאוד ברורות.

קריאה: הוא רוצה רישיון עסק.

יוסי ישי: התקנה מאוד ברורה.

יוסי ישי: התקנה אומרת: חקלאי שלא רוצה היתר ויש לו רישיון עסק ומשדרג את הלול שלו, כל מה שאנחנו רוצים הוא לתת לו מתנה של 100,000 ביצה כדי להקל עליו את החזר ההשקעה שהוא ביצע בעצמו.

קריאה: זה הפרד ומשול.

יוסי ישי: אפשרות שנייה: חקלאי שיעמד בקריטריונים של הרפורמה, שאושרו על ידי הממשלה, ויקבל כתב אישור ממנהלת ההשקעות, יהיה זכאי לשני דברים: גם ל-100,000 ביצה וגם למענק בהשקעה.

יוסי ישי: מי שלא עומד בתנאי הרפורמה, משדרג לבד בכוחות עצמו ועומד ברישיון עסק, יקבל רק את הביצים.

דוד עגיל: בעלי ההון יקבלו את ההגדלה של ה-100,000 ביצה, והחקלאי הקטן לא יוכל לעמוד בזה.

כרמל שאמה-הכהן: לבעלי ההון כבר יש את זה.

אבשלום רביבו: אני חוזר לדברים בהם פתח היו"ר ואמר, שהוועדה ערכה ביקור ממצה ולמדה את מרבית הדברים הנוגעים לרפורמה.

אבשלום רביבו: אני חושב, שחסר פה צד אחד מהותי נוסף במשוואה, כיוון שלב לבה של הרפורמה הזו זה הניסיון לחסל את הגידול המשותף.

אבשלום רביבו: כדי להבין את כל הצדדים במשוואה, הייתי מבקש שהוועדה הנכבדה גם תשקול ביקור בלולים שנוגעים לגידול המשותף.

כרמל שאמה-הכהן: ביקרנו.

אבשלום רביבו: אני מתכוון ללולים כדוגמת הלול של גליקסמן וסוויסה.

כרמל שאמה-הכהן: היינו שם.

אבשלום רביבו: אני רוצה לומר, שאותם בעלי הון שמדברים עליהם הם אנשים חקלאים.

כרמל שאמה-הכהן: מה אדוני רוצה לומר?

כרמל שאמה-הכהן: לי אין שום טענה כנגד גליקסמן.

אבשלום רביבו: מדברים פה על בעלי הון, וגם כבודו אמר קודם: אותם בעלי הון.

אבשלום רביבו: אין כאן בעלי הון.

אבשלום רביבו: יש פה חקלאים.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא רע להיות בעל הון.

כרמל שאמה-הכהן: בוועדת הכלכלה אוהבים הון.

כרמל שאמה-הכהן: המטרה היא להגדיל את ההון במדינה, אבל במידה ובהוגנות.

אבשלום רביבו: אני רוצה להפנות לסעיף 6(ב).

אבשלום רביבו: כל מהותה של התקנה זה לחסל את הגידול המשותף  במסגרת הרפורמה.

אבשלום רביבו: כבוד המנכ"ל לא מכחיש את זה.

אבשלום רביבו: הוא לא מכחיש כי מדובר בקשר ישיר לרפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: אני מבין איך סעיף 6(א) קשור לרפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: איך קשור סעיף 6(ב) לרפורמה?

אבשלום רביבו: בעצם העובדה שבמהותו מחסל את הגידול המשותף.

כרמל שאמה-הכהן: איך?

אבשלום רביבו: הוא מצוי במשקו של בעל המכסה.

אבשלום רביבו: זה אומר, שאם הוא במשקו של בעל המכסה אז אין גידול משותף.

כרמל שאמה-הכהן: לא.

ניר ימין: האם גידול משותף יכול להיעשות רק במשקים שהם לא במשק של בעל המכסה?

אבשלום רביבו: זה עדיין במסגרת גידול משותף.

כרמל שאמה-הכהן: עו"ד רביבו, אחרי ההבהרה של המנכ"ל אני מבין שסעיף 6(ב) עוסק רק בסיטואציה אחת: אדם שישדרג את הלול שלו בביתו ויקבל רישיון עסק, יקבל תוספת מכסה של ביצים.

כרמל שאמה-הכהן: אין לכך שום השלכה אחרת.

כרמל שאמה-הכהן: השלכה עקיפה היא, שמישהו שנמצא היום אצל סוויסה במסגרת גידול משותף יגיד: עכשיו מתאים לי לעזוב את הגידול המשותף וללכת לשדרג את הלול.

כרמל שאמה-הכהן: עם זה אני חי טוב.

כרמל שאמה-הכהן: עם זה אין לי בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: במקום זה יבוא מישהו אחר ויהיה אצל סוויסה.

אבשלום רביבו: אבל הם מונעים שיבוא מישהו אחר.

כרמל שאמה-הכהן: את זה תשאיר לי.

כרמל שאמה-הכהן: זה בסעיף אחר.

יוסי משה: אני ממושב זכרייה.

יוסי משה: אני סגן ראש מועצה אזורית מטה יהודה, וממונה על רישוי עסקים במטה יהודה.

יוסי משה: רק לפני חודש אני חתמתי על שני רישיונות עסק ללולים במטה יהודה, אחרי ששדרגו ועמדו בקריטריונים.

כרמל שאמה-הכהן: לולים קטנים.

יוסי משה: לולים קטנים.

יוסי ישי: עכשיו הם יקבלו תוספת של 100,000 ביצה.

יוסי משה: אם אכן הסעיף הזה יאושר, אני יוצא מכאן עם בשורה לתושבים.

יוסי ישי: נכון.

יוסי ישי: זה בדיוק זה.

יוסי משה: אני חושב, שצריך לעודד את אישור הסעיף.

כרמל שאמה-הכהן: אני בעד.

לאה יוגב: אם אנחנו נאשר את הדבר הזה, אנחנו אחר כך נצטרך לחיות עם זה.

כרמל שאמה-הכהן: מה אישרת פה?

כרמל שאמה-הכהן: אישרת פה דבר שלא פוגע באף אחד ורק יכול לעזור לאחרים.

כרמל שאמה-הכהן: הטענה היחידה ששמעתי פה היא, שזה בלתי אפשרי.

כרמל שאמה-הכהן: עכשיו שמעתי שזה כן אפשרי.

כרמל שאמה-הכהן: גם אם זה בלתי אפשרי לגמרי, אין בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: קצת בזבזנו דיו.

לאה יוגב: אני רוצה להעיר הערה לגבי הרפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף הזה לא קשור לרפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: את סעיף (א) אני מוחק.

לאה יוגב: הרפורמה מפלה את אזור הצפון.

לאה יוגב: כתוב בפרוטוקולים של הרפורמה, שכל הלולנים באזור הצפון חייבים לצאת לחוות גידול, ואילו ביתר הארץ משדרגים.

כרמל שאמה-הכהן: מה זה קשור לזה?

לאה יוגב: אני רוצה שיכתבו, שאנחנו הלולנים בצפון יכולים לשדרג את הלולים שלנו במשק המשפחתי.

כרמל שאמה-הכהן: זה כתוב.

כרמל שאמה-הכהן: דוד עגיל:     	זה גם לא יעמוד בבג"צ.

לאה יוגב: זה לא כתוב.

לאה יוגב: זה נאמר בעל פה.

כרמל שאמה-הכהן: האם אתה רוצה לתקוף את זה בבג"צ?

כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין במה זה מזיק לכם.

דוד עגיל: ניקח לדוגמא את דוד אוזנה, שיש לו 2,200 עוף והוא מוכן לשדרג את הלול שלו ולקבל 400 תוספת.

לאה ורון: כלומר, הוא מוכן לעמוד בתנאים של סעיף 6(ב).

דוד עגיל: הוא מוכן לשדרג את הלול שלו ולקבל תוספת.

דוד עגיל: האם הוא יקבל מענק על הלול הזה מהמדינה?

כרמל שאמה-הכהן: את המענק הוא לא יקבל.

לאה ורון: איזו טענה יש לך?

דוד עגיל: יש לי טענה בנוגע לקיפוח בנתינת התוספת של ה-100,000 ביצה.

דוד עגיל: במדינת ישראל יש הרבה בעלי מכסות בכל מיני גדלים.

דוד עגיל: יש בעלי מכסות בגודל של 500,000 ביצה, ויש בעלי מכסות בגודל של 100,000 ביצה.

דוד עגיל: אם מדובר בבעלי מכסה של 100,000 ביצה, התוספת שהם מקבלים היא תוספת של 100% למכסה שלהם.

כרמל שאמה-הכהן: הבנתי.

כרמל שאמה-הכהן: האם התוספת יכולה להיות פרופורציונאלית לגודל המכסה?

יוסי ישי: לא. כדי לעודד את הקטנים אנחנו נותנים מכסה כזו.

יוסי ישי: זה רק לקטנים.

כרמל שאמה-הכהן: הבנתי.

כרמל שאמה-הכהן: גם עם זה אין לי בעיה.

לאה יוגב: אני  מבקשת הבהרה.

לאה יוגב: הוא אמר שהוא רוצה להיטיב עם החקלאים כדי שיוכלו לעמוד בנטל שנדרש מהם בעקבות הרפורמה.

לאה יוגב: חקלאי צריך להשקיע 560,000 שקלים כדי להשתלב ולקבל מענק.

כרמל שאמה-הכהן: אין פה מענק.

לאה יוגב: הם אמרו לנו בכל הכנסים, שרישיונות עסק לא יינתנו ללולים הקיימים.

כרמל שאמה-הכהן: משרד החקלאות לא נותן רישיון עסק.

כרמל שאמה-הכהן: מי שנותן רישיון עסק זו הרשות המקומית.

כרמל שאמה-הכהן: הוא יכול להגיד אם הוא נותן או לא נותן עד מחר.

כרמל שאמה-הכהן: מה שיקבע זה מה שיחוקק כאן היום והמדיניות של מחלקות רישוי עסקים במועצות האזוריות השונות.

כרמל שאמה-הכהן: מאתמול ועד היום יש דבר אחד שאני לא מפסיק להזכיר לעצמי – שאתם לא תיפגעו, שאף אחד לא ייפגע.

כרמל שאמה-הכהן: אם יש מצב בו אחד נהנה פחות או לא יכול ליהנות, זו פחות בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא שאדם נהנה סתם.

כרמל שאמה-הכהן: גם הציבור נהנה.

כרמל שאמה-הכהן: אם אוזנה משדרג את הלול שלו והביצים לא עומדות בעגלה במחסן העזוב, אז אני מאושר.

לאה יוגב: אז שיוסיפו את המילים: "במשק המשפחתי", כדי שנהיה בטוחים שזה הולך להיות ככה.

לאה יוגב: כרגע זה נשאר פתוח.

כרמל שאמה-הכהן: כתוב: "הוא מצוי במשקו של בעל המכסה".

משה רודנסקי: כשאומרים שרוצים לתת 100,000 ביצים, זה נראה טוב ונשמע טוב.

משה רודנסקי: בכל זאת יש בעיה.

משה רודנסקי: 90% ומעלה מהלולים נמצאים בחצרות.

משה רודנסקי: אין סיכוי לקבל רישיון עסק.

כרמל שאמה-הכהן: מה  אדוני מציע?

משה רודנסקי: נכון לרגע זה אין בדיוק הגדרה מה זה שדרוג לולים.

משה רודנסקי: הבחור כאן נתן רישיון עסק, אבל אני לא יודע אם הוא נתן את זה ללולי מטילות.

יוסי משה: מטילות.

משה רודנסקי: אם הוא נתן רישיון עסק למטילות בסוללות, אז זה יכול להיות עניין פרטי שלו.

משה רודנסקי: הוא הסכים לעשות את זה.

משה רודנסקי: במועצה האזורית שלנו זה סיפור של 7 שנים לפחות.

כרמל שאמה-הכהן: דברו עם ראש המועצה.

משה רודנסקי: דיברנו עם ראש המועצה.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא יכול להחליף את ראש המועצה שלך.

כרמל שאמה-הכהן: זו בעיה.

משה רודנסקי: אני לא מבקש להחליף את ראש המועצה.

משה רודנסקי: אני אומר שזו בעיה להתנות 100,000 ביצים בשדרוג הלולים כאשר עוד אין הגדרה ברורה לשדרוג.

כרמל שאמה-הכהן: לא אמרנו שדרוג.

כרמל שאמה-הכהן: דיברנו על קבלת רישיון עסק.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מניחים, שלול שירצה לעמוד בתנאי רישיון עסק לפי חוק רישוי עסקים יבצע מהלך מסוים של שדרוג.

כרמל שאמה-הכהן: אם אתה רוצה, אני אמחק את המילה שדרוג מהפרוטוקול.

כרמל שאמה-הכהן: הכוונה היא לעמוד בתנאי רישיון עסק.

לאה יוגב: אבל אף אחד לא יעמוד בתנאי רישיון עסק.

כרמל שאמה-הכהן: אז לא קרה כלום.

לאה יוגב: כן קרה.

לאה יוגב: בשנת 2013 לא יחדשו את המכסות למי שלא עמד בתנאי רישיון עסק.

כרמל שאמה-הכהן: עד שנת 2013 אנחנו ניפגש עוד הרבה פעמים.

כרמל שאמה-הכהן: אם הטענה שלך נכונה, אנחנו פשוט חוקקנו סעיף מיותר.

כרמל שאמה-הכהן: לעומת זאת, אם לול אחד ישתדרג הרווחנו.

לאה יוגב: אנחנו מוכנים, אבל אנחנו רוצים שיהיה כתוב שזה יהיה שדרוג בחצר של הבית.

קריאה: בחצר של הבית.

לאה יוגב: לפי מה שהם אמרו וכתבו לנו, הלולים לא עומדים ברישיון עסק.

ניר ימין: האם רישיון עסק הוא תנאי שבודקים אותו פעם אחת?

ניר ימין: כלומר, ב-1 בינואר 2011 יבדקו האם היה לאותו אדם רישיון עסק, או שישנה תקופה בה אדם שאין לו רישיון עסק יכול להגיש בקשה ולקבל רישיון?

ערן אתינגר: לא הגבלנו את זה.

ניר ימין: כלומר, גם אם הוא מגיע באוקטובר 2011 אם רישיון עסק הוא יקבל את המכסה.

פרוספר תורג'מן: מדברים פה על רישיונות עסק.

פרוספר תורג'מן: כולנו יודעים איך בנויים כל היישובים במדינת ישראל.

פרוספר תורג'מן: הנושא של רישיון עסק הוא הטעיה.

פרוספר תורג'מן: אם יש באיזה יישוב לול, הם מתנים את זה.

כרמל שאמה-הכהן: לי יש עוד תפקיד כאן בכנסת – חבר בוועדת הפנים.

כרמל שאמה-הכהן: תבואו אלי עם הבעיה בקבלת רישיון עסק, ונראה איך אפשר לעזור לכם.

כרמל שאמה-הכהן: את זה לא עושים בוועדת הכלכלה.

כרמל שאמה-הכהן: בינתיים, אנחנו נותנים לכם אופציה.

כרמל שאמה-הכהן: תרצו – תשתמשו.

כרמל שאמה-הכהן: לא תרצו – לא תשתמשו.

כרמל שאמה-הכהן: בחינם.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין מה הסערה פה.

פרוספר תורג'מן: ישנה סערה כיוון שיש משהו שמסתתר מאחורי זה.

כרמל שאמה-הכהן: לדעתי, לא מסתתר מאחורי זה כלום.

פרוספר תורג'מן: אנחנו רואים את זה אחרת.

פרוספר תורג'מן: הם הולכים לתת היום ליישובים מכסות בשביל לעודד אותם לרוץ עם הנושא של הרפורמה.

פרוספר תורג'מן: אנחנו יודעים לרן מוביל כל המהלך הזה של לתת 100,000 ביצים.

פרוספר תורג'מן: לפני הרפורמה לא אמרו שחסר ביצים במדינת ישראל.

פרוספר תורג'מן: זה צץ עקב הנושא של הרפורמה.

פרוספר תורג'מן: זה צעד דמגוגי.

פרוספר תורג'מן: אני רוצה להעיר גם בנוגע לרישוי עסקים.

כרמל שאמה-הכהן: לא תתקן פה את הנושא של רישיון עסקים, כי לוועדה הזו אין סמכות בעניין.

כרמל שאמה-הכהן: הסמכות היא של ועדת הפנים.

פרוספר תורג'מן: השירותים הווטרינריים קבעו כל מיני כללים.

פרוספר תורג'מן: ביום רביעי ישבתי עם מרצה שהרצתה בבית דגן, טענתי בפניה כל מיני דברים, והיא אמרה: אין לי תשובה בשבילך.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא בסמכותנו, ואני לא מכיר את זה.

פרוספר תורג'מן: אז אולי תסייגו את זה במילה או שתיים.

כרמל שאמה-הכהן: אני מוכן שתבוא, ונקיים ישיבה בנוגע לרישוי עסקים אצלי בחדר.

כרמל שאמה-הכהן: תביא לי חומר מסודר, ואני אנסה לקדם את זה בוועדת הפנים במידה ואני אמצא לנכון ויהיה באפשרותי.

קריאה: הם חשבו שזה יציף את המדינה.

כרמל שאמה-הכהן: הם לא חשבו.

כרמל שאמה-הכהן: יש בעיה להחזיק את המקל אם הוא גדול.

כרמל שאמה-הכהן: אם הוא קטן, אין בעיה להחזיק אותו משני הקצוות.

כרמל שאמה-הכהן: מצד אחד אתה אומר שלא יהיה שדרוג כי זה בלתי אפשרי בלי רישוי עסקים, ומצד שני אתה מדבר על הצפה של המדינה בשדרוגים.

קריאה: בביצים.

לאה ורון: בביצים כתוצאה מהשדרוג.

כרמל שאמה-הכהן: אני הבנתי, שמדובר בתוספת מכסה של 100,000 ביצים לכל אדם.

כרמל שאמה-הכהן: עדיין,  בכל שנה יש ייבוא של עשרות מיליוני ביצים.

קריאה: גם על זה צריך לתת את הדין.

קריאה: למה לא לתת את זה לחיזוק הבנים הממשיכים בצפון?

כרמל שאמה-הכהן: איך אוזנה אומר?

כרמל שאמה-הכהן: אני מארח אנשים, ואני אומר להם שהלול הזה הוא לא שלי.

כרמל שאמה-הכהן: זו התחושה האישית שלו.

כרמל שאמה-הכהן: לא הכל נמדד בכמה ביצים אני מוכר בחיים.

דוד עגיל: אני רוצה לקרוא מכתב של שלום שמחון אליך בנוגע לתקנה 6. הם אומרים השקם וערב בסיורים שלהם ביישובים, שזה תמריץ להיכנס לרפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: אתה עושה נזק לעצמך.

כרמל שאמה-הכהן: כשאתה אומר "עושים מחטף", לפעמים אני לא מבין על מה אתה מדבר, ולפעמים אני אומר "אולי באמת יש פה מחטף".

כרמל שאמה-הכהן: ברגע שאני אומר לך שאני סגור מאה אחוז על הסעיף הזה ושאין פה שום מחטף, ואתה אומר לי שיש מחטף, אני מתחיל להתייחס שלא ברצינות לטענות שלך בנוגע למחטף.

כרמל שאמה-הכהן: תאמין לי, שאין פה שום מחטף.

כרמל שאמה-הכהן: אם אני לא סגור על עצמי, אני עדיין מקשיב ולומד.

כרמל שאמה-הכהן: אני יכול להגיד לך במאה אחוז שאין פה שום בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: ברגע שמחקנו את סעיף 6(א) אין שום זיקה לרפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: יש פה משהו שיכול להיות במקרה הטוב טוב, ובמקרה הרע הוא לא יהיה.

לאה יוגב: אז שזה יהיה כתוב, כדי שלא נמצא את עצמנו בצרה אחר כך.

כרמל שאמה-הכהן: הדברים ברורים.

כרמל שאמה-הכהן: יושב פה היועץ המשפטי של הוועדה, הבין את רוח הדברים, הניסוחים יהיו ברורים.

יוסי ישי: לפני שאתה מבטל את סעיף 6(א) אני רוצה בכל זאת לומר משפט.

כרמל שאמה-הכהן: לא יהיו פה דברים הקשורים לרפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: זה מתוך עיקרון שקיבלנו אתמול.

כרמל שאמה-הכהן: אני גם התייעצתי עם עוד חברי כנסת בוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: כאשר תביא את הרפורמה לכאן, לא יהיה חסר לך זמן להסברים.

כרמל שאמה-הכהן: אני פורש לך שטיח אדום כדי לשכנע אותי שהרפורמה טובה.

יוסי ישי: אני חושב, שקשה לשכנע אותך שהרפורמה טובה.

כרמל שאמה-הכהן: על סעיף 6(א) אנחנו לא מצביעים.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על סעיף 6(ב) בהתאמת ניסוח בגלל מחיקת סעיף 6(א).

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה     בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 6(ב) התקבל

משה רודנסקי: מה לגבי סעיף 6(3).

ניר ימין: זה בתוך תקנת משנה (ב).

יוסי ישי: ודאי.

לאה יוגב: בסעיף 6(ב) יש בעיה עם חוק צער בעלי חיים.

יוסי ישי: אין שום בעיה.

לאה ורון: סעיף 6(ב)  אושר כבר, גברת יוגב.

כרמל שאמה-הכהן: טענתם כל כך הרבה טענות, אבל לא טענתם בנוגע לצער בעלי חיים.

כרמל שאמה-הכהן: את הסוגיה הזו אני לא מכיר.

יוסי ישי: אבל זה כתוב.

כרמל שאמה-הכהן: על מה מדבר סעיף 6(ג)?

יוסי ישי: סעיף 6(ג) נוגע לחקלאי המפריש קרקע משלו לטובת הקמת לול חדש במסגרת הרפורמה.

יוסי ישי: אנחנו משפים אותו.

כרמל שאמה-הכהן: זה  ירד מהפרק.

כרמל שאמה-הכהן: אני חייב להגיד לכם שמישהו שלח לי עכשיו הודעה, שהוא הדליק נרות כדי שנצליח לבטל את תקנות 6-8.

כרמל שאמה-הכהן: הוא אומר: "הדלקתי בצדיק הנביא נרות ביחד עם אמא שלי ואשתי להצלחה".

ניר ימין: תקנה 6(ג) לא אושרה.

אפרת ורד: אבל תהיה התאמה.

אפרת ורד: קוראת סעיף 7.         7.  (א) ועדת המכסות תקבע את תוספות המכסה החד פעמית כמפורט להלן, לבעל מכסה שניתן לו כתב אישור, בהתאם לבקשתו, ובלבד שהמכסה הכוללת שתוקצה לפי תקנה זו לא תעלה על 30 מיליון ביצים:     תוספת מכסה בהיקף השווה למחצית כמות הביצים שתטיל הלהקה המצויה בלול הבסיס ממועד העתקתו לאתר ייעודי ועד גיל 26 חודשים או בתקופה של שישה חודשים, הנמוך מביניהם.

אפרת ורד: תוספת מכסה בהיקף של עד 250,000 ביצים, תמורת התחייבות של בעל המכסה להעביר לרשותו, מכוח סעיף 34 לחוק, מכסה באותו היקף ועד למועד העברה כאמור, ובלבד שהיקף המכסה בצירוף התוספת האמורה לא יעלה על 750,000 ביצים אם הוא בעל מכסה כהגדרתו בסעיף 1 בחוק הגליל, התשמ"ח-1988, ועל 1,500,000 אם הוא בעל מכסה אחר.

אפרת ורד: המועצה תהיה רשאית להתנות את הקצאת התוספת לפי תקנת משנה זו בבטוחות שיבטיחו את ביצוע ההתחייבות האמורה של בעל המכסה.

אפרת ורד: (ב) נוסף על המכסה לפי תקנות 4, 5 ו-6 ותקנת משנה (א), ועדת המכסות תקבע לכל בעל מכסה שלא נקעה לו מכסה חד פעמית מכח תקנת 6(ב) לכללי 2010, תוספת חד פעמית לייצור ביצי מאכל לשיווק בשנת התכנון, בשיעור מהמכסה האישית שנקבעה לו, כמפורט בתוספת השלישית לצד גיל הלהקות שהוא מחזיק בשנת התכנון לפי מועד בקיעתן.

אפרת ורד: (ג) בעל מכסה רשאי להודיע למועצה, בתוך 30 ימים מיום פרסום תקנות אלה, כי הוא מוותר על תוספת המכסה לפי תקנת משנה (ב).

אפרת ורד: (ד) בעל מכסה שנקבעה לו תוספת מכסה חד פעמית מכוח תקנה 6(ב) לכללי 2010, תוקטן המכסה שתיקבע לו לפי תקנה 4, בשיעור התוספת האמורה.

אפרת ורד: היו"ר כרמל שאמה:     	זה סעיף נטו רפורמה.

יוסי ישי: הוא היה בשנה שעברה.

ערן אתינגר: זה סעיף 6 בתקנות של שנה שעברה.

כרמל שאמה-הכהן: אם הוא היה בשנה שעברה אין בעיה לאשר את הסעיף.

כרמל שאמה-הכהן: גם אתם טענתם בפניי, שאין שום בעיה עם הניסוחים של שנה שעברה.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא מתכוון לפתוח את ההסכמה הזו מחדש.

כרמל שאמה-הכהן: במפגש הראשון שלי אתכם אמרתם: אנחנו מבקשים שיאשרו את הנוסח של שנה שעברה.

לאה יוגב: אבל סעיף 6(א) לא אושר, ובסעיף הזה נכנס סעיף 6(א).

ניר ימין: 6(ג) לכללי 2010 ולא לתקנות הנמצאות בפני הוועדה.

כרמל שאמה-הכהן: אין אם זה בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא קשור לסעיף 6(א) הזה.

ניר ימין: סליחה.

ניר ימין: היא מדברת על סעיף 7(ב).

ניר ימין: נוריד את תקנת משנה (א).

ניר ימין: אנחנו נעשה את ההתאמות.

כרמל שאמה-הכהן: נעבור להצבעה על סעיף 7, לרבות התיקונים וההתאמות.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: ה צ ב ע ה     בעד – 1 נגד – אין נמנעים – אין סעיף 7 התקבל

לאה יוגב: יש פה בסעיף הזה אזכור של המועצה, ואין מועצה.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו צריכים לתת את הדעת בנוגע למועצה.

לאה יוגב: אין מועצה.

דוד עגיל: תהיה מועצה.

כרמל שאמה-הכהן: הסיפור של המועצה הוא סיפור הזוי.

לאה ורון: אולי מנכ"ל משרד החקלאות יכול לפנות לוועדת שפניץ, שיזרזו את הדברים.

יוסי ישי: פנינו.

אפרת ורד: פנינו מספר פעמים.

תומס מנור: יש עתירה תלויה ועומדת.

תומס מנור: עד ה-31 לינואר כנראה שתהיה  מועצה.

דוד עגיל: שתיגמר הרפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: עוד לא התחלנו לדון ברפורמה.

לאה יוגב: כאשר יגמרו התקנות תתחיל הרפורמה.

לאה יוגב: בשנת 2013 אנחנו כבר לא נהיה כאן.

כרמל שאמה-הכהן: אי אפשר להתחיל שום רפורמה בלי לעבור עוד פעם דרך השולחן הזה.

אפרת ורד: סעיף 8:     לא ייצר בעל מכסה את מכסתו בלול שאינו מצוי במשקו.

אפרת ורד: תקנת שנה (א) לא תחול על: מגדל חדש שהוקצתה לו מכסה לפי תקנה 5, ובלבד שהוא עומד בתנאים הקבועים בתקנה 5(ב)(1) ו-(ג)(3), לפי העניין.

אפרת ורד: על בעל מכסה שגידל כדין בשנת 2010 את מלוא מכסתו בלול שאינו מצוי במשקו, והוא ממשיך לייצרה בשנת התכנון באותו לול.

אפרת ורד: (ג) בעל מכסה המייצר את מכסתו בלול חלופי, למעט מי שגידל בשנת 2010 את מלוא מכסתו בלול חלופי מכוח הסכם בכתב שנכרת לפני יום כ"ב בשבט התשס"ה(1 בפברואר 2005) והוא ממשיך לייצרה בשנת התכנון באותו לול חלופי, תקטן מכסתו בשנת התכנון ב-10 אחוזים.

אפרת ורד: ציינו בתחילת הישיבה, שההוראות המהותיות הן בתוך התקנות והוראות ביצועיות יכולות להיות גם בנוהל.

אפרת ורד: התפספס לנו העניין של הגבלה על מכסות חדשות, כי גם מכסות חדשות אי אפשר לגדל שלא בלול של בעל המכסה לנצח.

כרמל שאמה-הכהן: לא הבנתי.

אורי צוקבר: יש פה החרגה של מכסה חדשה.

אורי צוקבר: כל מכסה צריך לגדל בלול של בעל המשק.

אורי צוקבר: במקרה שתינתן מכסה חדשה במסגרת המכסות החדשות, מכיוון שייקח זמן להקים את הלול ולהסדיר אותו לגידול, בעל המכסה יוכל תחילה להצטרף למישהו באותו יישוב לתקופה זמנית.

כרמל שאמה-הכהן: האם יש לולים פנויים שהוא יכול להצטרף אליהם?

ערן אתינגר: יש מקום פנוי בלול קיים.

אורי צוקבר: המכסה היא קטנה.

אורי צוקבר: מדובר רק ב-250,000 ביצים.

קריאה: ואם אין?

קריאה: אורי צוקבר:     	אז הוא יכול להקים לול של עצמו.

קריאה: זה לא שאסור.

קריאה: יש פה הקלה.

כרמל שאמה-הכהן: הוא נותן פה עוד אופציה.

ערן אתינגר: הוועדה אישרה לפני שבועיים את חוק החלב.

ערן אתינגר: שם קראנו לזה אמנה.

ערן אתינגר: כלומר, תקופה מוגבלת שבה בעל מכסה חדש יכול להתחיל לגדל.

ערן אתינגר: כך יש לו הכנסות, ואת התקופה הזו הוא מנצל לצורך הקמה.

דוד עגיל: זה באותו יישוב, ועל כן אין בעיה עם זה.

אפרת ורד: זה יהיה לתקופה שאינה עולה על 4 שנים.

אורי צוקבר: כי זה שני מחזורים.

אורי צוקבר: כל מחזור זה שנתיים.

קריאה: והוא יקים לול ב-5,000 שקלים על 250,000 ביצה?

קריאה: האם זה הגיוני?

כרמל שאמה-הכהן: תוך 4 שנים הוא יבנה לול.

כרמל שאמה-הכהן: אם הוא לא יוכל לבנות לול, הוא ילך לגידול משותף.

יוסי ישי: הוא לא יגדל.

יוסי ישי: אני נותן לו מכסה.

קריאה: למה להוריד לנו 10%.

כרמל שאמה-הכהן: אדוני המנכ"ל, מה באה לשרת ההפחתה של 10%?

שמואל לויט: אינטרס מכוח החלטת הממשלה מ-2007 לייתר את הגידול המשותף.

שמואל לויט: הדרכים שהיו בשנים האחרונות לתת עידוד שלילי לגידול המשותף היו על ידי ניכויי מכסה של 10%.

שמואל לויט: זה היה ב-3 שנים האחרונות, וזה נשאר כפי שזה היה.

ניר ימין: בתקנת משנה (ג) מדובר על הקטנה של המכסה ב-10%.

ניר ימין: דיברתי על זה עם עו"ד ורד.

ניר ימין: צריך להיות ברור לוועדה שמדובר בהפחתה של 10% פעם אחת.

יוסי ישי: ברור.

יוסי ישי: זה חד פעמי.

ניר ימין: בהמשך להערה שהועלתה כאן - מאחר ומצמצמים את האפשרות של הגידול המשותף ביחס למה שהיה קיים בשנים הקודמות, מצמצמים את החריגים.

ניר ימין: השאלה היא האם אפשר להקטין את המכסה ב-10% או שאפשר להקטין אותה בשיעור נמוך יותר, לאור העובדה שהגידול המשותף הרבה יותר מצומצם עכשיו.

אפרת ורד: לגבי מכסות חדשות, ממילא לא חלה החמרה.

כרמל שאמה-הכהן: יש פה רעיון, שבפעם הראשונה אני שומע אותו.

כרמל שאמה-הכהן: אם באמת אתם הולכים עכשיו לסגור את המשך הגידול של הגידול המשותף, ואנחנו עוזרים לכם לשים את המחסום ואין חשש שזה יתחיל לפרוץ הלאה, למה צריך עדיין לשים עליהם משקולת?

כרמל שאמה-הכהן: אם לא היה את המחסום שאנחנו שמים, שהוא מחסום שהוא פוגע בהם, הייתי מבין.

כרמל שאמה-הכהן: אתם שמים עכשיו גם מחסום וגם משקולת.

כרמל שאמה-הכהן: נראה לי שפה אפשר לאזן.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מבינים את החלטת הממשלה והולכים אתכם יד ביד בעניין, אבל נראה לי שהנימוק הזה היה נכון והיה לו בסיס כל עוד לא היה מחסום.

כרמל שאמה-הכהן: הדרך היתה פתוחה בפניהם ולא רציתם שהם ירוצו קדימה, ולכן שמתם משקולות.

כרמל שאמה-הכהן: היום שמתם מחסום הרמטי, ועל כן אפשר להוריד את המשקולת או להפחית את המשקולת.

שמואל לויט: מאחר ואתה כבר  מצוי במטריה, אני אומר ככה: ברגע שאתה מוריד 10% ניכוי מהגידול המשותף,  אתה מעודד את הגידולים המשותפים הגדולים במקום לתת תוספת מכסות למגדלים הקטנים.

כרמל שאמה-הכהן: אני מבין, שמה שאנחנו הולכים לייצר פה עד סופו של היום הזה זה מצב בו הגידול המשותף לא יוכל להמשיך לגדול.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא בא לחסל אותו או לפגוע בו, אבל אנחנו מבטיחים שהוא לא ימשיך לגדול.

כרמל שאמה-הכהן: נתנו לכם את הרצפט הכי טוב למה שאתם דואגים ממנו, ולכן אין סיבה לבוא ולגבות מהם את הקנס הזה.

יוסי ישי: יש פה אפליה והעדפה.

יוסי ישי: חקלאים שרצו לעבור לגידול המשותף בשנה שעברה, ידעו שעומד כאן קנס.

יוסי ישי: כלומר, אם הם יצטרפו לגידול המשותף הם יקבלו קנס של 10%.

יוסי ישי: עכשיו אנחנו מבטלים את הקנס הזה.

יוסי ישי: אם חקלאי שרצה לעבור לגידול המשותף בשנה שעברה היה יודע שהקנס הזה בוטל, הוא היה עובר.

קריאה: הטיעון שלו הוא לא נכון.

כרמל שאמה-הכהן: מי אמר שהוא לא נכון?

כרמל שאמה-הכהן: גם הטיעון שלך יכול להיות לא נכון.

יוסי ישי: התקנה הזו היתה קיימת גם בשנים הקודמות.

כרמל שאמה-הכהן: בני אדם שראו את התקנה בשנה הקודמת ידעו שהיא תקנה לשנה אחת.

יוסי ישי: היא כבר רצה שלוש שנים.

כרמל שאמה-הכהן: תקנה מטבעה תקפה לשנה.

יוסי ישי: עכשיו התקנה הזו היא כבר 5 שנים נמצאת.

כרמל שאמה-הכהן: אבל עדיין תוקפה הוא לשנה.

כרמל שאמה-הכהן: אם אדם מניח שמה שהיה הוא שיהיה, זה על אחריותו.

יוסי ישי: אבל שנה אחר שנה זה חוזר על עצמו.

ניר ימין: גם הרשימה של מקום הגידול מופיעה משנת 2006 שנה אחר שנה, ועכשיו אנחנו משנים אותה.

ניר ימין: אין מגבלה לאפשרות לשנות בתקנות.

ניר ימין: יש מדיניות של משרד שיכולה להשתנות.

כרמל שאמה-הכהן: אדוני המנכ"ל, בוא נלך בדרך של פשרה.

יוסי ישי: אני מוכן להציע הצעת פשרה אמיתית.

יוסי ישי: אנחנו רוצים לוודא, שהמסך אכן יורד.

יוסי ישי: אם המסך יורד אני שקט.

יוסי ישי: אני מוכן להתחייב, שאם ניווכח בשנה הבאה שאכן לא גדל הגידול המשותף, נבטל את זה.

כרמל שאמה-הכהן: אבל אני פה עושה משהו דרמטי ביחד איתך, על פי לבקשתך, למורת רוחם של אנשים שיושבים בצד השני של השולחן, ומוריד את המסך.

כרמל שאמה-הכהן: אין דבר יותר חזק מזה.

כרמל שאמה-הכהן: מה יהיה, גידול שחור?

יוסי ישי: אני לא יודע.

יוסי ישי: אני קונה את ההצעה של אדוני, אבל אני מציע להשאיר את זה שנה אחת.

יוסי ישי: אם ניווכח שהגידול המשותף לא גדל, נבטל את זה.

כרמל שאמה-הכהן: אתה אמרת שזו הצעת פשרה, אבל זו הצעת דחייה.

כרמל שאמה-הכהן: במקום לבטל את כל הקנס של 10%, שכבר אין בו צורך ברגע שאנחנו מאשרים את סעיף 8(א), נחתוך את זה באמצע ונוריד את זה ל-5%.

יוסי ישי: קיבלתי.

כרמל שאמה-הכהן: בשנה הבאה נוריד את זה לאפס או שהמסך לא אפקטיבי ונחזיר את זה ל-10%.

יוסי ישי: מקובל.

כרמל שאמה-הכהן: חבר'ה, קיבלתם מעל ומעבר.

קריאה: בסדר, אבל צריך לתקן את סעיף 8(א).

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה להגיד משהו למשרד החקלאות בנוגע לסעיף 8(א).

כרמל שאמה-הכהן: בסופו של דבר אנחנו איתכם בעניין, אבל אנחנו רוצים להבטיח כמה דברים.

כרמל שאמה-הכהן: אתמול היינו בלולים של מר סוויסה.

כרמל שאמה-הכהן: כייף לראות את הלול הזה.

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה, שהלול הזה לא ייפגע.

כרמל שאמה-הכהן: צריך להבטיח את הסיטואציות הבאות: נניח שמחר חלק מאלה שמגדלים איתו שם עוזבים.

כרמל שאמה-הכהן: אין סיבה שלול כזה יעמוד בחצי או בשלושת רבעי תפוקה שלו.

כרמל שאמה-הכהן: צריך לאפשר לו לקלוט חדשים עד הגבול של המחסום.

כרמל שאמה-הכהן: היום אנחנו מורידים את המחסום בעת התקנת התקנות.

יוסי ישי: אתה מדבר על עירויי פנימי ולא חיצוני.

כרמל שאמה-הכהן: כמו בריכה בה מתאדים המים.

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה שהלולים ימשיכו לפעול כאילו לא קרה כלום.

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה שהלולים האלה ירגישו שאף אחד לא עשה להם שום דבר רע, כי הם לא עשו רע לאף אחד.

יצחק וקנין: אני רוצה להבהיר את הדברים.

יצחק וקנין: אם אני היום מגדל אצל שלמה סוויסה ואני מחליט לגדל באופן פרטי ולא עובר לקובי טויטו, אתה מציע ששלמה יוכל לקלוט מגדל אחר מהפול.

יוסי ישי: לא. זה לא עירוי פנימי.

יצחק וקנין: אני אומר למגדלים הגדולים: תחשבו אחד עם השני מה אתם רוצים.

יצחק וקנין: אני מציע לכם, שתורידו את הקאט.

יצחק וקנין: לדעתי, קיבלתם פה מעל ומעבר אחרי הקביעה של ה-5%.

יצחק וקנין: אני רוצה שהעסק לא יתפוצץ.

יצחק וקנין: מה שאתם מציעים פה זה דבר כזה: אם אני יצאתי ואני מגדל באופן פרטי, הוא יוכל לקלוט מגדל אחר במקומי מהחבר'ה שמגדלים היום.

יצחק וקנין: כך אנחנו מכניסים לגידול המשותף.

קריאה: איך אתה רוצה לשמור עלינו?

אבשלום רביבו: תקפיא את המצב הקיים היום.

יצחק וקנין: אני מקפיא את המצב היום.

יצחק וקנין: מה שיש לך היום נשאר לך היום.

יצחק וקנין: אין תקנות, אין כללים ואין כלום.

יצחק וקנין: אם היום 20 מגדלים שמגדלים אצל טויטו יחליטו שהם לא רוצים לגדל אצלו יותר, אף אחד לא יכול להכריח אותם.

יצחק וקנין: אם כך, אתם לא רוצים לבטל את הכניסה לגידול המשותף.

יצחק וקנין: אתם אומרים: אם ייצא אחד, ייכנסו עוד עשרים.

כרמל שאמה-הכהן: לא. פה מדובר במתמטיקה פשוטה.

כרמל שאמה-הכהן: אני הצעתי לשמור מצב בו הלולים האלה לא הולכים ומתמעטים.

כרמל שאמה-הכהן: לא הגיוני שאדם הקים לול, ומחר בגלל תהליכים שאין לו שליטה עליהם

יצחק וקנין: כבר עכשיו היטבת איתם עם ההחלטה על 5%.

קריאה: את זה לקחו לנו בלי טובות של אף אחד.

יצחק וקנין: אבל מחזירים לכם אותם.

יצחק וקנין: אנחנו הלכנו, הגשנו תוכניות וקיבלנו היתרים.

יצחק וקנין: אתה עכשיו מקבל החלטה לבטל את הגידול המשותף החדש מהראשון לינואר.

יצחק וקנין: לא מבטלים אותו.

כרמל שאמה-הכהן: ואם נאמר שעד ירידה של 5% אין בעיה ומתחת ל-5% הוא כן יקבל עירויי חיצוני, תהיה לך בעיה עם זה?

יצחק וקנין: זה שיקול של משרד החקלאות ולא שלי.

יצחק וקנין: אני לא יכול לקחת את הניואנסים האלה ולפרוט אותם.

כרמל שאמה-הכהן: אתה נתלית ב-5%.

קריאה: את המנכ"ל כבר שמענו.

קריאה: אנחנו רוצים גם לדבר.

כרמל שאמה-הכהן: עדיין, עמדת המשרד חשובה.

קריאה: הם מנהלים את המדינה.

קריאה: אנחנו המנוהלים.

כרמל שאמה-הכהן: זה לפי חוק.

כרמל שאמה-הכהן: ככה זה.

כרמל שאמה-הכהן: מי שרוצה לנהל את המדינה הולך לפריימריז, הולך לרב עובדיה, ומתחיל לנהל את המדינה.

אבשלום רביבו: אנחנו מנהלים פה דיון על הרפורמה, כאשר התקנות האלה לא אמורות לגעת ברפורמה.

יוסי ישי: אני רוצה להבהיר בצורה ברורה וחד משמעית את עמדתנו.

יוסי ישי: יש מועדון סגור מאחורינו.

יוסי ישי: יש קבוצה של 700 מגדלים מאזור הצפון,  שהחליטה לגדל בגידול משותף.

קריאה: בכל הארץ.

יוסי ישי: יש 700 מגדלים בצפון שעברו לגידול משותף.

יוסי ישי: זו רשימה סגורה, ואני לא מוכן להגדיל אותה אפילו באחד.

יוסי ישי: אם מגדל מהרשימה לא רוצה לגדל אצל לול משותף אחד, אין לי התנגדות שהוא יעבר ללול משותף שני.

יוסי ישי: 700 זו רשימה סגורה.

יוסי ישי: הם יכולים לבצע עירויי פנימי בין המגדלים.

יוסי ישי: אם אנחנו רוצים לעצור את הריכוזיות, אנחנו חייבים לעצור כאן.

יוסי ישי: אם אנחנו נאפשר לאחד שלא נמצא ברשימת הגידול המשותף להיכנס מסיבה כלשהי, מחר אני חוטף תביעת בג"צ ועוד 10 נכנסים.

יוסי ישי: לכן, הרשימה היא סגורה ואף אחד לא מצטרף.

כרמל שאמה-הכהן: לגבי בג"צ, אנחנו נשאל את הייעוץ המשפטי.

כרמל שאמה-הכהן: אם יש בעיה עם בג"צ, אנחנו מרכינים ראש בפניו.

יוסי ישי: אני מעריך שאני לא אוכל להפלות בין א' ל-ב'.

יוסי ישי: אם נתתי לא', ב' גם ירצה.

כרמל שאמה-הכהן: יום אחרי אישור סעיף 8(א) יש שני מצבי עולם: מגדל בגידול משותף הולך לגדל בבית, מפעיל את הלול שלו מחדש, ואז הרשימה התכווצה.

כרמל שאמה-הכהן: אם אתה מצרף לשם מישהו, שום דבר לא יתרחב.

יוסי ישי: למה דווקא הוא?

כרמל שאמה-הכהן: זה לפי רשימת המתנה.

יוסי ישי: זה לא יעבוד.

כרמל שאמה-הכהן: אם מגדל במסגרת הגידול המשותף עבר בין סוויסה לטויטו לא קרה כלום.

יצחק וקנין: תאמין לי, שם אחד שומר על השני.

יצחק וקנין: בין המשווקים יש הסכמים.

יצחק וקנין: דוגמא היא  לסר - ביצת הצדק שאני משווק לו.

יצחק וקנין: יש ביניהם הסכמים, כך שאחד לא פוגע בשני ולא לוקח חקלאי לשני.

כרמל שאמה-הכהן: האם אדוני מדבר על קרטל?

יצחק וקנין: לא. מדובר בכבוד הדדי.

קריאה: לא נכון.

יצחק וקנין: חבר'ה, אל תגידו לי לא נכון.

יצחק וקנין: אני אומר את האמת.

יצחק וקנין: מי כמוני מכיר?

יצחק וקנין: אני חי אתכם, בתוככם.

יצחק וקנין: אני חרד שהענף הזה יתחסל.

יצחק וקנין: אני דואג לבחור שיושב פה מפקיעין, וצועק כל הזמן.

יצחק וקנין: חבר'ה אל תלכו על הקו יותר מדי.

יצחק וקנין: קיבלתם 5%.

יצחק וקנין: תשאירו את סעיף 8. אל תנסו לקחת יותר מדי.

קריאה: אנחנו רוצים להשאיר את הגידול המשותף בתוך היישוב.

קריאה: כל יישוב יש לו את הגידול המשותף שלו.

יצחק וקנין: אתה יודע שזה בלתי אפשרי.

יצחק וקנין: אם אני מגדל היום אצל קובי טויטו, אתה לא תוכל להכריח אותי ללכת למישהו אחר.

קריאה: אבל אני רוצה להשאיר את הגידול המשותף בתוך היישוב.

לאה יוגב: נאמר פה על ידי מנכ"ל משרד החקלאות, שהמגמה של כל הסיפור היא למנוע ריכוזיות.

לאה יוגב: אני רוצה לדבר מנקודת ראותם של המגדלים.

לאה יוגב: מי האנשים שיושבים בגידול המשותף?

לאה יוגב: אנשים נכים, מבוגרים וזקנים.

יצחק וקנין: נגמר הסיפור הזה.

יצחק וקנין: למה את אומרת סתם?

יצחק וקנין: למה את מספרת סיפורים?

יצחק וקנין: את מדברת על רפורמה, זאת הרפורמה בהתגלמותה.

יצחק וקנין: את נגד הרפורמה.

יצחק וקנין: תפסיקו לעבוד עלינו.בא לי להצביע על כל הסעיפים של הרפורמה.

יצחק וקנין: זאת הרפורמה, ואת נגד הרפורמה.

יצחק וקנין: האם אתם רוצים לחסל אותנו?

יצחק וקנין: מי ממן אתכם?

יצחק וקנין: מי נותן את הכסף?

קריאה: אתה מממן אותנו.

קריאה: לאה יוגב, את המלחמה הזאת את היית צריכה לעשות.

קריאה: מה שאני עושה פה את היית צריכה לעשות.

לאה יוגב: אני הולכת איתך.

לאה יוגב: אני לא סיימתי.

לאה יוגב: תקשיב לי, ותראה שיש פתרון לדבר הזה.

לאה יוגב: אם מדברים על לא לרכז ולבטל גידול משותף או לצמצם גידול משותף, כאשר הגידול הזה עדיין נותן פתרונות להרבה מאוד משפחות מבוגרות, שיעשו הגבלה.

לאה יוגב: מי שבריא בנפשו ובגופו, מי שצעיר....

יצחק וקנין: אל תהיי פילנתרופית יותר ממני.

יצחק וקנין: כאשר באו לדבר פה על הגידול המשותף הזה, אני ישבתי פה.

יצחק וקנין: אמרו שמדובר בנכים, ונתנו את הדוגמא של השכנה של אמא שלי, אסתר עזרא, שהיא אישה מבוגרת עם מוגבלות, שאין לה בעל.

יצחק וקנין: הבנתי שמדברים על 30-40 איש.

יצחק וקנין: איך הגענו ל-700?

יצחק וקנין: לאן אתם רוצים להגיע?

קריאה: מה זה מפריע לך אם זה לא הורס את התכנון?

קריאה: הרי כל מטרת הרפורמה שלכם היא לצמצם לולים.

יצחק וקנין: אל תטיף לנו מוסר.

יצחק וקנין: אני עמדתי ודיברתי אתכם בהפסקה ואמרתי: עדיף שלא תוציאו את זה מהפה.

יצחק וקנין: היום העלו את השכירות של המכסה.

יצחק וקנין: פעם זה היה 5,000 שקלים, והיום זה כבר 6,000 שקלים.

יצחק וקנין: זה יותר ממה שהוא מקבל בדרך הרגילה שלו.

יצחק וקנין: אחד מהמגדלים הגדולים אמר לי: מה שאתם מציעים עכשיו זה לא בטוח.

יצחק וקנין: עוד שנה-שנתיים אני יכול לתת 1,000 שקלים ולגמור.

יצחק וקנין: זו המציאות שתהיה.

קריאה: זה לא נכון.

יצחק וקנין: אני מוכן יותר מזה.

יצחק וקנין: תפתחו את הגידול המשותף.

יצחק וקנין: בתקנות ייאמר, שבמכסה לא ניתן יהיה לשלם פחות מ-6,000 שקלים.

קריאה: מקובל.

קריאה: כל עוד יש סובסידיה.

יצחק וקנין: את זה אני לא יכול להבטיח לך.

יצחק וקנין: סובסידיה לא תהיה.

יצחק וקנין: תשכחו מהסובסידיה.

יצחק וקנין: עוד מעט תראו שבחוק ההסדרים ייקחו לכם את הסובסידיה.

יצחק וקנין: לאה יוגב:     	מה שיקרה משנת 2013 כאשר הרפורמה תתחיל להיספר לאחור יגידו: אל תעשה גידול משותף.

יצחק וקנין: אנחנו נכניס אותך לגידו המשותף.

כרמל שאמה-הכהן: תפסיקו עם הרפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: יש לכם אובססיה לרפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: זה משהו לא נורמאלי.

לאה יוגב: אבל זה מה שקורה.

יצחק וקנין: אני אומר לכם במילים הכי ברורות: אין רפורמה.

קריאה: סעיף 8 זה הרפורמה.

יצחק וקנין: אם כך, עוד לא היתה רפורמה וכבר היה מתקיים סעיף 8.

משה רודנסקי: אני מבין את החשיבה של מנכ"ל משרד החקלאות, והיא מקובלת עליי לחלוטין.

משה רודנסקי: עם זאת, בין 100 לאפס יש עוד כמה דרגות.

משה רודנסקי: זה נכון שיש כמה מגדלים, שקוראים להם פה "בעלי הון" ו"טייקונים", שריכזו מכסות של אנשים, גם מחישובים כלכליים.

משה רודנסקי: אבל לא כולם מהצפון.

משה רודנסקי: אמרה לאה, שיש הרבה אנשים – ואני לא אגיד המון, כי אני לא יודע לכמת את זה - שבגין גיל ויכולת הם עברו לגידול משותף.

משה רודנסקי: אני עבדתי מספיק שנים בענף הלול במשרד החקלאות.

משה רודנסקי: אני יכול לומר, שלא קיים כמעט בנושא של בעלי חיים מישהו שירד מהענף וחזר אליו.

משה רודנסקי: הכיף בלא לעבוד קשה ולא להיות משועבד הוא גדול.

משה רודנסקי: כאשר אתה מגלה את זה, אתה לא חוזר לזה.

משה רודנסקי: חוץ מהמגדלים הגדולים יש הרבה מגדלים כמוני, שנחשבים למגדלים קטנים, המגדלים בגידול משותף, ואני לא חושב שצריך להכות אותם.

כרמל שאמה-הכהן: מי מכה אתכם?

משה רודנסקי: מכים אותנו.

משה רודנסקי: כאשר אחד יוצא, ואי אפשר לקלוט מישהו חדש שבאמת אינו יכול יותר לגדל.

משה רודנסקי: אם מהראשון לינואר אי אפשר יותר לגדל במסגרת גידול משותף, פוגעים בהרבה חקלאים שהם לא רק לסר וגליקסמן.

משה רודנסקי: אני חושב, שצריך לעשות חשיבה מחדש על כל הנושא של הגידול המשותף.

משה רודנסקי: צריך לחשוב, איך מצד אחד חוסמים ומצד שני לא פוגעים באנשים.

כרמל שאמה-הכהן: יש פה ויכוח בין רשימה כמותית סגורה, ובין רשימה שמית סגורה.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין, למה מתעקשים על רשימה שמית.

כרמל שאמה-הכהן: אני הבנתי, שהבעיה של משרד החקלאות היא לא עם השמות אלא אם הכמות.

יוסי ישי: זו פרצה.

כרמל שאמה-הכהן: אתה קורה לזה פרצה, ואני קורא לזה הזדמנות.

כרמל שאמה-הכהן: יש טענה שיכולים לזלזל בה, אבל היא טענה אמיתית.

כרמל שאמה-הכהן: מה קורה אם מחר מישהו הופך להיות נכה?

יצחק וקנין: במקרה ספציפי אפשר לפנות.

יצחק וקנין: לא חסר כאלה מקרים.

כרמל שאמה-הכהן: אם יש הזדמנות לפתור בעיה של שני אנשים בלי מחיר למה שאתם מאמינים בו.

כרמל שאמה-הכהן: נניח שמישהי התאלמנה.

כרמל שאמה-הכהן: למה להפעיל מאה אחוז קשיחות?

כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין את מה זה משרת.

כרמל שאמה-הכהן: אני הלכתי צעד לקראתכם ואמרתי: ב-5% הראשונים זה עדיין קשוח וסגור, מאחר והם קיבלו הטבה של 5%.

כרמל שאמה-הכהן: מתחת לזה אתם רוצים להרוג אותם.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא מבין מה אתם רוצים.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא בעד שהלולים האלה יהיו הפסדיים.

כרמל שאמה-הכהן: אני לא בעד שהם ייפגעו יתר על המידה.

כרמל שאמה-הכהן: (מכאן רושמת הדס צנוירוט)      קריאה:     	אני רוצה לחזק אותך.

מולי לויט: יהיו מספר פתרונות.

מולי לויט: קודם כל, במסגרת הרפורמה יהיו מספר פתרונות.

קריאה: אין רפורמה.

כרמל שאמה-הכהן: עד הרפורמה.

מולי לויט: יהיו פתרונות, אנחנו נדון בהם כשיהיה הדיון על הרפורמה – כל הפתרונות האלה יעלו.

מולי לויט: פתרונות מסוג שני זה פתרונות של קניית מכסות.

מולי לויט: ניתן היום לסחור במכסות ולקנות מכסות מבעלי מכסות, והם יכולים לקנות מכסות כמה שהם רוצים – היום אין שום מגבלה.

כרמל שאמה-הכהן: לא לכולם זה מתאים; אחד רוצה את ההכנסה החודשית, לא רוצה את הכסף, יבוא הבן שלה, יבקש את זה לקנות דירה.

קריאה: כל הרעיון – לא אמור להיות נכס.

ערן אטינגר: התפישה הבסיסית של משאבים ציבוריים מוגבלים בהקשר הזה צריכה לומר, שמי שאינו יכול יותר לייצר בעצמו – אדם קיבל את זה כדי לגדל ולייצר בעצמו.

ערן אטינגר: זה נוגע לכל גורמי הייצור בחקלאות.

ערן אטינגר: אתה אמור למכור את זה או לפדות את זה במחיר הוגן.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא מה שעשיתם עד היום.

כרמל שאמה-הכהן: דברים עברו בירושה.

ערן אטינגר: ירושה היא בסדר, כי אתה מעביר את זה לבנך, שממשיך לגדל אחריך, כך זה גם, למשל, בקרקע.

ערן אטינגר: אבל שווה בנפשך, למשל, עובדים זרים – הייתכן מצב שאני אומר: אני כבר לא חקלאי, הלכתי להיות עורך דין, אבל עד היום קיבלתי עשרה עובדים זרים, אני ממשיך למכור לחקלאי אחר.

ערן אטינגר: זו נשמעת דוגמה קצת בוטה, אבל זה מה שמבקשים פה.

כרמל שאמה-הכהן: איך אתה מתמודד עם העובדה שאדם לקח אשראי מהבנק, והשקיע 20, 30 מיליון ₪ בלול גדול- -

ערן אטינגר: גם היום אם מישהו עוזב אותו, אין לו שום כלי לחייב אותו.

כרמל שאמה-הכהן: נכון להיום לא היתה לו בעיה לקחת חדשים.

ערן אטינגר: אבל אין לו שום בטוחה בעניין הזה.

כרמל שאמה-הכהן: ברור שאף אחד לא נותן לו בטוחה לכלום.

כרמל שאמה-הכהן: לא אמרתי לך: תן לו ערבות בנקאית, ותמצא לו מישהו.

כרמל שאמה-הכהן: אמרתי: בהנחה שעזבו אותו יותר מ-5 אחוזים מאלה שרשומים אצלו היום, וממשיכים לעזוב אותו, הוא באחריותו למצוא – או אתה רוצה להיות מעורב, לתת עדיפות לאותם חריגים ומסכנים שהחיים משנים להם את נסיבות החיים, או הוא באמת מתקשר בהתקשרות חופשית עם מי שרוצה לבוא במקום, ומשמר את מה שיש.

כרמל שאמה-הכהן: לא אמרתי להגדיל את התופעה, ואתה לא אומר לי שאתה רוצה – המטרה של התקנות זה לחסל את הגידול המשותף.

כרמל שאמה-הכהן: אני שמעתי מאנשים בסיור אתמול, מאנשי המשרד, שהמטרה שלא יהיה גידול מטורף בעניין הזה, שאתם התחלתם משהו כמשהו שיהיה במידה, ואיבדתם את השליטה עליו.

כרמל שאמה-הכהן: ללולים שאתמול ראיתי, לכם יש אחריות תרתי משמע.

כרמל שאמה-הכהן: אתם נתתם לזה לקרות- -

קריאה: בנה לבד.

כרמל שאמה-הכהן: אבל מי נתן לו את המכסות?

יצחק וקנין: הוא השכיר ממנו.

יצחק וקנין: מישהו אמר לו לבנות?

תומס מנור: העניין הוא כלכלי.

תומס מנור: צריך לחשוב עליו במונחים כלכליים.

תומס מנור: יש לול משותף.

תומס מנור: אם אדם רוצה לעזוב, הבעיה, שאנשים שמחזיקים את הלול, 30 או 40 מיליון שקל, יציעו לו הצעה, שיישאר.

תומס מנור: אם בכל זאת הוא דוחה את ההצעה שלהם, הם יכולים ללכת לשוק ולקנות את המכסה.

תומס מנור: מזה זה התחיל.

יצחק וקנין: כולכם יודעים איזו הצעה הייתה מונחת עכשיו, אם לא היה סעיף 8. כולנו יודעים על אילו הצעות – אתם דיברתם על זה בעצמכם, שאחד האנשים פה שהציע שבר לכם את הכללים של ה-5,000- -

קריאה: מה רע בזה?

כרמל שאמה-הכהן: חברים.

קריאה: למה לבטל את המכסות?

קריאה: כי אתה גדול?

כרמל שאמה-הכהן: פעם ראשונה.

קריאה: - -

כרמל שאמה-הכהן: אני קורא אותך פעם שנייה.

קריאה: לא מעלים את זה בכלל.

כרמל שאמה-הכהן: פעם שלישית.

כרמל שאמה-הכהן: הסדרנים, תוציאו אותו החוצה.

כרמל שאמה-הכהן: צר לי, אבל לפעמים אין ברירה.

כרמל שאמה-הכהן: סיימת לדבר?

כרמל שאמה-הכהן: בבקשה.

יוסי ישי: אדוני היושב-ראש, לא אחזור על הנאום שלי לגבי הצורך בענף הזה במכסות, זה לא פשוט.

יוסי ישי: אנחנו נמצאים בתקופה שהענף הזה נמצא בסכנה.

יוסי ישי: שני הענפים שקדמו לו התחסלו.

יוסי ישי: הם היו בעבר במכסות –

קריאות: -

יוסי ישי: אדוני היושב-ראש, צר לי על האדם הזה, שמדם לבו בא ובכה לא לבטל.

יוסי ישי: הוא יצא החוצה, ואחרים מפריעים לי כל הזמן ולא יוצאים החוצה.

יוסי ישי: לנו חשוב מאוד שהענף הזה ימשיך להיות כענף מתוכנן כדי לשמר את הפרנסה של 3,000 משפחות בגליל.

יוסי ישי: כל ניסיון לאפשר למגדל שלא נמצא בגידול משותף להיכנס, גם אם נגדיל את הכמות, לא נוכל ליישם את זה.

יוסי ישי: יהיה פה סטופר?

יוסי ישי: מי בא ראשון?

יוסי ישי: אתה באת שני?

יוסי ישי: זה בלתי אפשרי.

יוסי ישי: זאת פרצה.

יוסי ישי: אם נקבל אותה, הענף יחוסל.

יצחק וקנין: לא צריך תקנות, יוסי.

יוסי ישי: זה יחסל את הענף.

יצחק וקנין: לא צריך כלום, אני אומר לכם.

קריאות: אתה לא מפחיד אותנו.

יצחק וקנין: אני לא מצביע אפילו.

קריאה: אני יודע, כי אתה גדול.

יצחק וקנין: אני לא גדול, ברוך השם.

יצחק וקנין: יש לי המכסה שלי.

יצחק וקנין: אני שומר עליה.

יצחק וקנין: שמור על שלך, אל תדאג לאחרים.

כרמל שאמה-הכהן: חברים, 10 דקות הפסקה בדיון.

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה את המנכ"ל ואת מולי אתי רגע.

כרמל שאמה-הכהן: הפסקה

כרמל שאמה-הכהן: מחדשים את הדיון.

כרמל שאמה-הכהן: לאחר התייעצות ולאחר שהמשרד הבהיר את עמדתו בסוגיה הזאת, התחלופה תהיה אפשרית בין המגדלים, בין המגדל המשותף, כדי שלא תהיה אפשרות לסחיטה ולדברים כאלה.

יוסי ישי: בין המגדלים.

כרמל שאמה-הכהן: ומה שהשגתי בתמורה, שהביטול של ה-5 אחוז יהיה 0% הפחתה.

כרמל שאמה-הכהן: יהיה לכם 10 אחוז מלאים.

כרמל שאמה-הכהן: הפתרון הזה הוא רק לשנה.

כרמל שאמה-הכהן: עזבו אתכם, עד 10 אחוז – במילא לא הרגשתם כלום.

כרמל שאמה-הכהן: אם עוזבים אתכם יותר מ-10 אחוז, תבדקו את עצמכם.

שלמה שטרית: כשהוא אומר שזה בתוך הרשימה של אחד יוצא החוצה לגמרי, והולך לגדל בעצמו או מוכר את המכסה שלו, הוא חסר ברשימה.

שלמה שטרית: צריך לתת אחד במקומו.

כרמל שאמה-הכהן: אם הוא מוכר את המכסה שלו, יש לך זכות סירוב, לא?

שלמה שטרית: אם מישהו פורש, צריך מישהו במקומו.

כרמל שאמה-הכהן: אם מישהו פורש לא על דרך שהוא חוזר לגדל, אלא על דרך שהוא רוצה למכור את המכסה שלו, והוא פורש מהגידול המשותף, ניתן להבטיח זכות סירוב כדי שלא ייפגעו הלולים האלה?

מולי לויט: עכשיו יש שוק חופשי.

כרמל שאמה-הכהן: אני הבנתי את האינטרס של המשרד – מי שפורש והולך לגדל בעצמו, הבנתי מה אתם רוצים.

כרמל שאמה-הכהן: אם מישהו פורש על דרך מכירת המכסה, מה המניעה כדי שהאנשים האלה לא יינזקו?

כרמל שאמה-הכהן: לתת להם זכות סירוב?

כרמל שאמה-הכהן: זה אומר שהוא פועל בשוק החופשי, מציע לו את המחיר.

מולי לויט: בשביל לקבוע זכות סירוב אנחנו יכולים לעשות את זה רק אחרי שנקבל הסמכה בחוק.

יוסי ישי: ברגע שתקבע דיון.

יוסי ישי: ברגע שתקבע, נתחיל לדון.

יוסי ישי: זה אצלך.

כרמל שאמה-הכהן: היועץ המשפטי, זה בלתי ניתן לתקנות?

ניר ימין: להבנתי, אני לא חושב שיש הסמכה לעשות את זה לפי החוק, כי החוק צריך לקבוע שזכות של אחד גוברת על זכות של אחר, כי כאן מדובר על מי שיש לו בעל מכסה, הוא רוצה לצאת, ואתה רוצה לאפשר, בניגוד לרצון שלו, בניגוד להסכם ההתקשרות, לחייב אותו להישאר.

גלעד וקסלמן: אני רוצה להבהיר פה – אותה מגבלה קיימת כדי לקבוע את ה-700 הספציפיים האלה.

גלעד וקסלמן: לדעתי, זה לא חוקי לחלוטין לנסות לקבוע מצב – אם מישהו רוצה מתוך ה-700 לעזוב, לא משנה מה הסיבה - זה זכותו לעזוב, אבל יש לנו הזכות הבסיסית.

גלעד וקסלמן: כדי לשלול אותה צריך חוק.

גלעד וקסלמן: הם גם יודעים את זה.

גלעד וקסלמן: זה החוק במדינת ישראל.

כרמל שאמה-הכהן: בואו נבדוק את זה עם הייעוץ המשפטי.

גלעד וקסלמן: אין שום הצדקה, שאם יש לנו היום 700 אנשים שמגדלים בגידול משותף, אני מוכן לקבל הנחה שלא רוצים להגדיל את הכמות, אבל אם אחד פורש כי הוא, חס וחלילה, נפטר - -

כרמל שאמה-הכהן: כמה כאלה צפויים?

גלעד וקסלמן: זאת אוכלוסייה מבוגרת.

כרמל שאמה-הכהן: חברים, כמה מקרים כאלה היו בשנה האחרונה?

יעקב טויטו: 20 אחוז.

יעקב טויטו: אני אראה לך רשימה שמית.

יוסי ישי: אתה מדבר על עזיבה, והוא מדבר על הצטרפות.

יעקב טויטו: במקרה החודש הזה, 31 בדצמבר, השתחררו אצלי 11 חקלאים שהיו בגידול משותף, וצירפתי 11 חדשים, 11 מתוך 80 מכסות.

קריאה: אלה שעזבו אותך?

יעקב טויטו: חזרו ללולים שלהם.

יעקב טויטו: בחודש אפריל יש לי תשעה חקלאים שמשתחררים, ואני לא יכול להביא במקומם, כי אין לי האישור הזה.

יצחק וקנין: הם יכולים להמשיך אצלך.

יעקב טויטו: אבל הוא רוצה לחזור ללול שלו.

כרמל שאמה-הכהן: למה כולם רוצים לחזור ללול?

יעקב טויטו: אם אחד יוצא, שאחד ייכנס.

יעקב טויטו: אתה יודע מה?

יעקב טויטו: עשרה אחוז, כי לא מתחלפים 100 אחוז.

כרמל שאמה-הכהן: 10 אחוז קיבלת מראש.

יצחק וקנין: קיבלת 10 אחוז כבר.

יצחק וקנין: אני לא יודע עם מי הדיון הזה.

יצחק וקנין: לא יכול להיות, דבר כזה.

יצחק וקנין: אתם מקבלים 10 אחוז, רוצים עוד.

גלעד וקסלמן: אני רוצה להבהיר – אני  מייצג את סוויסה.

גלעד וקסלמן: יש פה מגמה כפולה: מצד אחד יש תמריצים חוזרים ונשנים של המשרד כדי להוציא אנשים לעבור לגידול עצמאי.

גלעד וקסלמן: מצד שני, אין שום הצדקה שלול קיים, שהשקיע הרבה מאוד כסף, אם מישהו עוזב אותו, יוכל לפנות לכל אחד ולקחת אחר במקומו.

גלעד וקסלמן: זה הדין החופשי.

גלעד וקסלמן: כדי להגביל את הדין הזה גם משרד החקלאות יודע שהוא צריך הוראה בחוק, לכן הוא ביקש ברפורמה לקבוע הגבלה כזאת באמצעות חוק.

גלעד וקסלמן: כל הדרך האחרות היא, בעיניי, קודם כל לא חוקית.

גלעד וקסלמן: אין שום הצדקה, שלא משנה מה הסיבה שמישהו פורש או מחליט לגדל באופן עצמאי או סתם מחליט לפרוש או מוכר את המכסה שלו, שלא תותר לנו האפשרות למצוא מישהו אחר במקומו.

גלעד וקסלמן: אני יכול להבין שהם לא רוצים להגדיל מעבר למכסה הקיימת, אבל אם יש היום בלול 92 מגדלים, מחר בבוקר, לא משנה מי ה-92, לא יגדל ביותר מאחד.

גלעד וקסלמן: אפשר להקפיא מצב, ולא יגדילו אותו.

גלעד וקסלמן: אבל שיישאר ה-92 הקיימים כדי שהלול הזה יוכל להחזיר את ההשקעות שלו, להתפרנס בכבוד.

כרמל שאמה-הכהן: אני מסכים אתך, רק שהמשרד אומר לי שאין לו יכולת להתנהל מול- -

גלעד וקסלמן: הוא יודע לחלוטין.

גלעד וקסלמן: כל מכסה נרשמת.

גלעד וקסלמן: אי-אפשר להחליף מכסה.

גלעד וקסלמן: זה התקנות.

גלעד וקסלמן: כל מכסה חדשה נרשמת אצלם, והם יודעים כמה מגדלים גם שמית וגם מי המגדל.

גלעד וקסלמן: לכן יש פיקוח של 100 אחוז על הגידול ועל אותו אחד שנמצא בגידול המשותף.

גלעד וקסלמן: הם יודעים היום מי המגדלים שלנו.

גלעד וקסלמן: כל רישום חדש מחייב אצלם רישום והחלפה.

גלעד וקסלמן: לכן יש פיקוח מוחלט על הגידול.

גלעד וקסלמן: אין שום בעיה לדעת מי המגדלים, ואם אחד עזב, מי נכנס במקומו.

גלעד וקסלמן: אי-אפשר לעשות את זה ללא אישורם, לכן הטענה הזאת אינה נכונה לחלוטין, והם יכולים לאשר את זה.

גלעד וקסלמן: לכן הבקשה שלנו – על כמות מגדלים קיימת לא להרוס את הלול.

גלעד וקסלמן: זה נוגד חוקי קניין, זה נוגד חופש עיסוק, וחייבים הוראה בחוק, כי זה חוקי יסוד.

גלעד וקסלמן: לא תקנה ולא בדרך אחרת ניתן לעשות את זה.

גלעד וקסלמן: לכן הבקשה שלנו מאוד פשוטה.

גלעד וקסלמן: זה אפילו חירויות בסיס אנחנו מגיעים: הזכות של אדם אחרי שבנה לול ויש לו 92 מגדלים, מה הם מנסים לעשות- -

יצחק וקנין: אם 92 עוזבים אותך מחר, למי תבוא בטענות?

גלעד וקסלמן: בעיה שלי.

גלעד וקסלמן: לא ביקשנו הטבה מהמדינה.

גלעד וקסלמן: אנחנו הבאנו את הכסף מהבית בדם, יזע ודמעות.

גלעד וקסלמן: לא ביקשנו סובסידיות ורק מבקשים שלא יהרסו אותנו ושלא ינוונו את הלול שלנו.

גלעד וקסלמן: הכוונה רק לאפשר מה שהיה בשוק החופשי, אלטרנטיבה: מישהו עוזב אותי – אני יכול לפנות לשוק החופשי, בין אם זה יהיה ב-6,000 שקל, 7,000 או 5,000, לפי ההיצע והביקוש.

כרמל שאמה-הכהן: יוסי, האם אנו יכולים להגדיר מצב שבו מספר המגדלים אצלו יורד באופן קיצוני – נגדיר קו אדום, שמתחתיו כן תיתנו לגייס, כדי שזה יהיה מצב של סכנת העסק?

כרמל שאמה-הכהן: רשת ביטחון של 10 אחוז מראש.

כרמל שאמה-הכהן: נניח שמתחת ל-20 אחוז המנגנון מתחיל לפעול.

כרמל שאמה-הכהן: בין 10 אחוז ל-20 אחוז – זה גמישות של העסק שלך.

קריאות: מאה אחוז.

יוסי ישי: ברגע שאנחנו נאפשר פרצה שדרכה יכול להיכנס מגדל חדש לגידול משותף, יבואו עשרה אחרים כמוהו, נכים אלמנות וחולים, ויגידו: גם אנחנו רוצים.

יוסי ישי: אותו עו"ד ייצג אותם מחר, והוא יצליח לשבור אותי, ולהכניס אותם פנימה.

כרמל שאמה-הכהן: זה החשש היחידי שלך?

יוסי ישי: וזה יהיה.

יוסי ישי: לא גמרתי את העניין.

יוסי ישי: אגב, עכשיו מוקמים לולים חדשים משותפים ללא היתר.

כרמל שאמה-הכהן: זה לא מעניין אותנו.

כרמל שאמה-הכהן: אתה לא מחויב לתת להם מענה.

יוסי ישי: הלאה.

יוסי ישי: אל"ף, הם לקחו סיכון כשהקימו את הלולים- -

קריאה: באישור שלך.

קריאה: היתה החלטת ממשלה לאיתור הגידול המשותף.

יוסי ישי: מי שהקים לול על בסיס אמנה או השכרת מכסות לקח סיכון עסקי.

יוסי ישי: למרות הכול, יש לו רשתות כמה ביטחון: אחת, הוא יכול במסגרת הרפורמה לרכוש מכסות, וברפורמה יש לו עדיפות.

יוסי ישי: יש לו זכות סירוב ראשונה.

יוסי ישי: שתיים, במילא אחרי שתקנות רווחת בעלי חיים יאושרו, וייכנסו לתוקף, אני מעריך, בעוד שבוע-שבועיים, הוא יצטרך להקטין את כמות העופות שנמצאת כרגע בלול כדי לעמוד בסטנדרטים.

כרמל שאמה-הכהן: מי צריך להקטין?

יוסי ישי: כל לול.

כרמל שאמה-הכהן: בכמה אחוזים?

יוסי ישי: בשלב ראשון הוא צריך להגיע לפחות ל-550.

כרמל שאמה-הכהן: כמה זה באחוזים?

יוסי ישי: בשלב השני הוא צריך להגיע ל-750.

קריאה: זה קשור לרפורמה, לתקנה 6.

כרמל שאמה-הכהן: הנקודה שלכם הובנה.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מנסים לראות אם אפשר להגיע לפתרון.

יצחק וקנין: הגענו לפתרון של 10 אחוז- -

כרמל שאמה-הכהן: אם אין הסכמה, חוזרים לזה.

כרמל שאמה-הכהן: המנכ"ל אמר שיש לו חשש מאוד ברור, שאני שותף לו, השאלה אם אי-אפשר לפתור אותו.

כרמל שאמה-הכהן: הוא אומר: אני לא אוכל לעמוד, אם יבוא הראשון שנרצה לתת לו תחליף למישהו שעזב, יבואו עוד 50, ויגידו: למה הוא ולא אני?

כרמל שאמה-הכהן: את התשובות אני רוצה מהייעוץ המשפטי שלי.

ניר ימין: אני מודה שלא בדקתי את הנושא הזה לפני הישיבה.

ניר ימין: באופן כללי, באשר לטענה שהועלתה על-ידי הנציגים של גליקסמן, אני לא רואה איך החוק מונע התקשרות שאומרת שכשמישהו שיש לו מכסה רוצה לצאת מהגידול המשותף, הוא יכול לשלם לו או לא לשלם לו כדי להשאיר אותו בגידול המשותף.

ניר ימין: מצד שני, המשקים הגדולים, אני לא רואה איזו בעיה יש להם לקנות מכסות אחרות ממשרד החקלאות – ממגדל אחר כדי להשאיר את הגידול המשותף בגודל שהוא נמצא בו למרות מי שעזב.

ניר ימין: את המימון הזה אתה משלם גם למי שאתה משלם לו את המכסה היום.

גלעד וקסלמן: לא. תן לנו להסביר.

תומס מנור: אני מבקש מכבוד היושב-ראש, אני רוצה להזכיר מה שאמר כאן עו"ד אטינגר, היועץ המשפטי של המשרד.

תומס מנור: אמרו כאן: אין לכם סמכות, יש פגיעה בזכויות קנייניות, כבוד האדם וכו'.

תומס מנור: מדובר ברשיון שהמדינה נותנת לאדם לייצר גידול חקלאי, והיא ודאי רשאית לומר לו: אני נותנת לך את זה בתנאי שאתה מגדל את זה במשק שלך, ולא משכיר את זה, ומדובר פה בהשכרת מכסות.

תומס מנור: אנחנו אומרים: היתה מציאות, נשמור אותה, אנחנו לא פוגעים במצב הקיים.

תומס מנור: את השכירות הקיימת, ואני אומר "שכירות", כי הם משתמשים בביטוי הזה.

תומס מנור: את השכירות הקיימת, נכיר בה ונשאיר אותה על כנה, אך לא נייצר זכויות חדשות.

יצחק וקנין: קבלו את מה שהם אומרים, זו הצעה שלי.

יצחק וקנין: אם לא, אני אגיש הצעת חוק, ואגמור את כל העסק הזה.

קריאה: אל תאיים.

יצחק וקנין: אני לא מאיים.

יצחק וקנין: לא אתן לחסל את הענף הביתי.

יצחק וקנין: יש מציאות, קיבלתם עד לפה.

כרמל שאמה-הכהן: חברים, התקנות האלה נקבעות לשנה בלבד.

כרמל שאמה-הכהן: יכול להיות שאנחנו נוטלים מידה של סיכון – אני לא בטוח שיקרה לכם משהו דרמטי.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו נפגשים פה בעוד שנה, ואם קורה משהו דרמטי, אנחנו יכולים גם להיפגש באמצע.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו עובדים יום-יום, ונעקוב אחרי הדברים – הבטחה אישית.

כרמל שאמה-הכהן: בנקודה הזאת אני נוטה ללכת לכיוון המנכ"ל, מאחר ששמעתי ממנו דברים גם מחוץ לחדר, שגם להם היה משקל.

כרמל שאמה-הכהן: לכן אני מציע שנתקדם בנוסחה שאמרנו.

כרמל שאמה-הכהן: אתם מקבלים מראש הטבה, יכול להיות שאתם לוקחים סיכון; הסיכון הוא אולי.

כרמל שאמה-הכהן: ההטבה היא במזומן, אתם מקבלים אותה.

קריאה: תשאירו במתכונת הזאת לעוד שנה.

קריאה: עוד שנה יגידו שזה בתקנות 2011.

קריאה: אדם שרוצה לול גדול ואיכותי, ורוצה לרכז עופות בישוב, למה למנוע את זה ממנו?

יצחק וקנין: מי מונע ממנו?

יצחק וקנין: אם נחליט לגדל ביחד, מישהו יכול למנוע מאתנו?

יצחק וקנין: זה לא שייך לגידול המשותף.

יצחק וקנין: זה שנה.

יצחק וקנין: אתם עושים יותר מדי סיפור.

כרמל שאמה-הכהן: אני פה סומך על אמירות המנכ"ל, אבל יש לזה גם מחיר, כי אם יקרה, למשל, בעוד רבעון, תבואו ותציגו לי נתונים, שיש צניחה בפעילות של הלולים שלכם באופן משמעותי, אני אפנה למנכ"ל ואבקש ממנו מענה מיידי.

כרמל שאמה-הכהן: אני אומר את זה פה לפרוטוקול – אני לא אסבול מצב שבו הלולים נפגעים, כי זה יהיה על המצפון שלי, ואז אהיה מגויס לטובתכם, אם אראה שמה שעשינו גרם לכם נזק שאינו מידתי.

כרמל שאמה-הכהן: קחו את המתנה שאתם מקבלים במזומן, תסמכו עלינו, שיש לנו כוונות טובות, ואני באמת סומך על המנכ"ל.

משה רוזנסקי: מה יקרה אם תגיד שזה ייכנס בעוד 3 חודשים?

כרמל שאמה-הכהן: הלאה, חברים.

כרמל שאמה-הכהן: אני מצביע על סעיף 8.

אפרת ורד: עם ההתאמה.

כרמל שאמה-הכהן: ברור.

ניר ימין: אז כל תקנת משנה (ג) נמחקת?

כרמל שאמה-הכהן: כן.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על 8(א) ו-(ב).

כרמל שאמה-הכהן: (ג) נמחק.

ניר ימין: בתקנת משנה (ב1) יש תנאי נוסף של גידול לתקופה שלא תעלה על ארבע שנים, אני מזכיר.

כרמל שאמה-הכהן: הוספנו את זה.

אפרת ורד: וב-(2).

אפרת ורד: העיקרון הוא שברשימה של אלה שכבר- -

גלעד וקסלמן: אנחנו לא נכללים בפנים.

כרמל שאמה-הכהן: רגע.

כרמל שאמה-הכהן: הוא הופך להיות לא חוקי ממחר?

גלעד וקסלמן: בוא נסתכל ב-8ב עכשיו.

גלעד וקסלמן: יהיה כתוב: תקנת משנה 2 לא תחול.

גלעד וקסלמן: איזה סעיף חל עלינו?

גלעד וקסלמן: אולי 2. בואו נקרא את 2: על בעל מכסה שגידל כדין את מלוא מכסתו בלול שאינו מצוי במשקו וכו', אבל איפה זה כתוב שזה כל האלה שהיו אצלנו?

כרמל שאמה-הכהן: היא אמרה.

כרמל שאמה-הכהן: הבהלת אותי.

כרמל שאמה-הכהן: מחקתי לך את ג'.

אפרת ורד: העיקרון הוא שמי שכבר מגדל בגידול משותף ברשימה הזאת, יוכל לעבור לגידול משותף אחר.

גלעד וקסלמן: אבל צריך למחוק באותו לו בסוף- - -

קריאה: צריך לחזור אחורה, לתקן מ-5 ל-10.

כרמל שאמה-הכהן: אפס.

כרמל שאמה-הכהן: אני מבקש שכל היועצים המשפטיים בהתנדבות – תירגעו.

כרמל שאמה-הכהן: יש פה אנשי מקצוע מצוינים.

אפרת ורד: פנייה לקביעת מכסות אישיות (א).

אפרת ורד: מי שזכאי למכסה אישית לפי תקנות 4 עד 7- -

כרמל שאמה-הכהן: אה, 8. מי בעד סעיף 8?

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת וקנין, אני מעמיד להצבעה את סעיף 8(א) ו-(ב).

כרמל שאמה-הכהן: (ג) נמחק.

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד – פה אחד אושר.

כרמל שאמה-הכהן: הסעיף אושר פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת וקנין לא הצביע.

ניר ימין: בתקנת משנה ב1 תיתוסף ההוראה שאומרת שהתקופה תהיה ארבע שנים, וב-ב2, מה שהביאה עו"ד ורד, שמי שמגדל בגידול משותף, יוכל לעבור ללול אחר בגידול משותף.

כרמל שאמה-הכהן: טוב.

כרמל שאמה-הכהן: כלומר כל אלה שמגדלים בגידול משותף מהחודש הבא מתחילים לקבל עוד 10 אחוז, נכון?

קריאה: כן.

קריאה: מקובל עלינו.

אפרת ורד: סעיף 9: פנייה לקביעת מכסות אישיות.

אפרת ורד: 9(א).

אפרת ורד: במכסה אישית לפי תקנות 4 עד 7 והוא לא קיבל על כך הודעה עד תום 60 ימים מיום פרסום תקנות אלה, רשאי לפנות עד תום 120 ימים מיום הפרסום האמור לוועדת המכסות בבקשה לקביעת מכסתו.

אפרת ורד: (ב) ועדת המכסות רשאית, מנימוקים מיוחדים שיירשמו, לדון בבקשות שהוגשו לה לאחר המועד האמור.

כרמל שאמה-הכהן: אין לאף אחד הערות בעניין?

קריאה: בסעיף 9(א) כתוב: לפי תקנות 4 עד- -

כרמל שאמה-הכהן: תהיה התאמה של הסעיפים.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 9(א) ו-(ב) עם ההתאמות ומחיקת מספרי הסעיפים?

קריאה: ועדת המכסות רשאית – זה עדיין בגדר ועדה שלא קיימת.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מודעים לזה.

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד – פה אחד אושר.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 9 אושר.

אפרת ורד: תקנה 10.

אפרת ורד: מכסת עופות להטלה.

אפרת ורד: (א) המועצה תקבע לכל בעל מכסה, בתחילת שנת התכנון וכן מזמן לזמן במהלכה, מכסת עופות להטלה לייצור מכסתו, על פי מפתחות אחידים שתקבע, בשים לב לגיל הלהקה שהוא מחזיק ותקופת גידולה.

אפרת ורד: (ב) בעל מכסה לא יחזיק עופות להטלה בכמות העולה על מכסת העופות להטלה האחרונה שקבעה לו המועצה.

אפרת ורד: (ג) בעל מכסה שלפי קביעת המועצה מחזיק עופות להטלה בכמות עודפת על מכסת העופות להטלה שהיא קבעה לו, יעביר את הכמות העודפת לשחיטה, באופן שתורה המועצה.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד סעיף 10, (א), (ב) ו-(ג)?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד – פה אחד אושר.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת וקנין לא משתתף.

כרמל שאמה-הכהן: פה אחד, אושר.

אפרת ורד: גידול מטילות ופרגיות.

אפרת ורד: 11(א).

אפרת ורד: המועצה תנפיק לכל בעל מכסה תעודת מגדל שתפורט בה מכסת העופות שנקבעה לו לייצור מכסתו.

אפרת ורד: (ב) קבלן מורשה וכל אדם אחר העוסק בשיווק אפרוחות להטלה לא ישווק אפרוחות אלא למגדל שהציג לפניו את תעודת המגדל שלו או למגדל פרגיות אשר הציג בפניו תעודות שמסרו לו המגדלים שבעבורם הוא יגדל את הפרגיות; כמות האפרוחות שתשווק כאמור לא תעלה על הכמות הרשומה בתעודה או בתעודות שהוצגו לפני המשווק, לפי העניין.

אפרת ורד: (ג) לא יחזיק אדם מטילות אלא אם כן בידיו תעודת מגדל, ובהתאמה לכמות הרשומה בה.

אפרת ורד: (ד) לא יחזיק מגדל פרגיות, אלא אם כן הוא קיבל את האפרוחות שמהן גידל אותן מקבלן מורשה, בעל מדגרה או אדם אחר העוסק בשיווק אפרוחות להטלה, כנגד הצגתה של תעודת מגדל שמסר לו בעל מכסה, או באישור בכתב שמסרה לו המועצה, ובהתאם לכמויות הנקובות בתעודה או באישור כאמור.

אפרת ורד: (ה) לא ישווק מגדל פרגיות אלא למגדל שהציג לפניו אישור של המועצה שהוצא בסמוך לפני מועד השיווק, לפיו רשאי המגדל לקבל לרשותו פרגיות, ובהתאמה לכמות הרשומה באישור.

כרמל שאמה-הכהן: אני מבין שאין הערות לסעיף הזה - סעיף טכני.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 11 עומד להצבעה, מסעיף (א) עד (ה).

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד – פה אחד אושר.

כרמל שאמה-הכהן: פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת וקנין לא השתתף בהצבעה.

אפרת ורד: שמירת דינים.

אפרת ורד: 12.

אפרת ורד: אין בתקנות אלה כדי לגרוע מכוחו של דין אחר.

כרמל שאמה-הכהן: סעיף 12 עומד להצבעה.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד – פה אחד אושר.

כרמל שאמה-הכהן: וקנין לא משתתף בהצבעה, אושר פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: תוספת ראשונה, בבקשה.

אפרת ורד: תוספת ראשונה (תקנה 5(א)(1) ו- 5(ב)(1)) אביבים, זרעית, מרגליות, נטועה.

כרמל שאמה-הכהן: מי בעד התוספת הראשונה, כפי שהוקראה?

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד – פה אחד אושר.

כרמל שאמה-הכהן: אושר פה אחד.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת וקנין לא השתתף בהצבעה.

לאה ורון: אני מציעה שחברי הוועדה יעיינו בה, בטופס בתוספת השנייה, ואז אפשר יהיה לאשר אותה.

לאה ורון: אין טעם להקריא את הטופס.

כרמל שאמה-הכהן: בסדר.

כרמל שאמה-הכהן: אני עיינתי.

ניר ימין: התוספת השלישית, אנחנו מבינים, זהה למה שהיה בשנה שעברה.

כרמל שאמה-הכהן: טוב.

כרמל שאמה-הכהן: אנחנו מצביעים על תוספת שנייה  ושלישית.

כרמל שאמה-הכהן: ראשונה – הצבעתי.

כרמל שאמה-הכהן: הצבעה     בעד – פה אחד אושר.

כרמל שאמה-הכהן: חבר הכנסת וקנין לא הצביע.

כרמל שאמה-הכהן: פה אחד, אושר.

כרמל שאמה-הכהן: אני רוצה לברך את כולם גם על ההשתתפות בסיור אתמול.

כרמל שאמה-הכהן: כל אחד פה תרם להתקנת התקנות, ושכולכם תרוויחו, תגדלו, תטילו – אנחנו פה לרשותכם.

כרמל שאמה-הכהן: תודה רבה, הישיבה נעולה.