ועדת הכנסת, כנסת 18, פרוטוקול מספר 137, 2010-12-21 13:00

יריב לוין: שלום, אני פותח את הישיבה.

יריב לוין: הנושא שעל סדר-היום הוא ערעורים על החלטת יו"ר הכנסת והסגנים שלא לאשר דחיפות הצעות לסדר-היום.

יריב לוין: לפנינו ערעור אחד, של חבר הכנסת דב חנין, בנושא: היוזמה להקלות במס לענף הספנות.

יריב לוין: מי מייצג את נשיאות הכנסת?

יריב לוין: .

דב חנין: אני חושב שנשיאות הכנסת לא מתנגדת לערעור ולכן הם לא באים.

דב חנין: אם המערער לא היה מגיע בשלב זה של הדיון, אדוני, הערעור היה נמחק.

יריב לוין: חבר הכנסת חנין, בבקשה.

דב חנין: אדוני היושב ראש, מיד תקבלו את החומר הרלוונטי.

דב חנין: אני ממעט מאוד להגיע לפה לערעורים על החלטות הנשיאות, גם כאשר לא מקבלים הצעות שלי.

יריב לוין: אתה אלוף הערעורים פה.

דב חנין: חשבתי שאני ממעט, אז אולי יש ממעטים ממני.

יריב לוין: זה גורלו של חבר כנסת שעושה את עבודתו נאמנה, שכשהוא ממעיט זה עדיין משאיר אותו בראש הרשימה.

דב חנין: אדוני היושב ראש, הערעור הזה הוא ערעור בסוגיה שחייבת לעלות על סדר-יומה של הכנסת.

דב חנין: אנחנו מדברים על נושא שעורר סערה וגם כותרות ראשיות בעיתונים, אבל לא בגלל הכותרות הראשיות בעיתונים אלא בגלל המהות של הדיון.

דב חנין: מדובר בהטבה מאוד משמעותית שמשרד האוצר מקדם בתשלומי  המס של חברות תובלה ימית, בראשן חברת "צים" של משפחת עופר.

דב חנין: אנחנו מדברים פה בהרבה מאוד כסף, אנחנו מדברים בהחלטה מרחיקת לכת.

דב חנין: אדוני היושב ראש, אני מאוד מעריך את העבודה שנעשית בוועדות למיניהן, אם זה ועדות מקצועיות וששינסקי וכל מיני גורמים, אבל קודם כול, המקום שצריך לעסוק בשאלות כאלה זו הכנסת.

דב חנין: המקום שבו דיונים צריכים לעלות על סדר-היום ולשמוע עמדות, לשמוע תגובות ולשמוע את נציגי הציבור צריך להיות הכנסת עצמה.

דב חנין: הסוגיה שנמצאת בכתבה הזו היא לא סתם כתבת שער, אלא זו כתבת שער שמעוררת שורה ארוכה של שאלות עקרוניות ברמות שונות של דיון – לא אפרט כי אנחנו נמצאים פה בערעור.

דב חנין: אבל לא יתכן שסוגיה כל כך חשובה לא תבוא על שולחנה של הכנסת, לא ייתכן שסוגיה כל כך דחופה לא תגיע, כי בשבוע הבא אנחנו הולכים לדיוני תקציב.

דב חנין: איך אנחנו הולכים לדון בדיוני תקציב כאשר מתקבלות החלטות כל כך דרמטיות והכנסת לא מוצאת שום ערוץ לברר אותן?

דב חנין: לברר איך, מה, באיזו צורה ובאיזו מתכונת.

יריב לוין: הנושא הזה לא עלה בדיונים על התקציב?

דב חנין: לא, זה לא עלה בוועדת הכספים, לא עלה בדיוני התקציב.

מגלי והבה: תגיד שאתה לא יודע שהנושא עלה.

מגלי והבה: כל יום אתמול ושלשום היה דיון על זה.

מגלי והבה: היו הכל עובדים של המפעלים.

דב חנין: לא, לא, לא.

דב חנין: אנחנו מדברים פה על כמה דברים שונים.

מגלי והבה: "צים" גם היו פה.

שלמה מולה: זה לא מה שנדון בוועדת הכספים.

שלמה מולה: זה משהו אחר.

דב חנין: משפחת עופר מקבלת ממדינת ישראל הרבה דברים, הרבה מתנות.

דב חנין: סל המתנות הוא עצום.

דב חנין: כאן דובר על חוק עידוד השקעות הון, שכמו שאמר סגן יושב ראש הכנסת, אכן נדון בוועדת הכספים.

יריב לוין: זה לא שייך לספנות.

דב חנין: לא, לא.

דב חנין: נכון, הוא שייך למפעלים אחרים שלהם.

דב חנין: גם את זה הם רוצים.

יריב לוין: יש את הסוגיה של הרפורמה בכל מה שקשור בהגבלים העסקיים, שזה נוגע גם לספנות וגם לחקלאות.

יריב לוין: זה עניין שלישי, השאלה אם הוא לא נדון ולא עסקו בו בוועדת הכספים.

דב חנין: אני קראתי את סדר-יומה, נכון - - -

יריב לוין: אם אני למד מתוך מה שכתוב פה אז מדובר בהקלה שהיא משהו שצריך להיות חלק מתהליך חקיקה, ואז הנושא הזה יידון במסגרת הדיון בחוק.

שלמה מולה: אדוני היושב ראש, עצם העובדה שנציג של "צים" יושב במשרד האוצר, לפחות לפי העיתונים, ומנסח את הצעת החוק הממשלתית זה - דבר חמור שאין כמותו.

שלמה מולה: לא יכול להיות שבעל אינטרס יישב עם האוצר - - -

דב חנין: זה מתקשר לשאלה של ניגוד אינטרסים.

שלמה מולה: זה עניין של ניגוד אינטרסים.

שלמה מולה: הכנסת חייבת לברר אם העובדה הזו נכונה או לא נכונה.

יריב לוין: השאלה היא לא זו, השאלה שלי היא במקום אחר.

שלמה מולה: מגלי, למה זה מפריע - - - ?

יריב לוין: אין ויכוח על חשיבות על העניין, נדמה לי ששם אנחנו לא נמצאים.

יריב לוין: השאלה היא פשוטה; הרי מדובר בהצעת חוק.

יריב לוין: אני לא נתקלתי עדיין שבמקביל להצעת חוק מנהלים דיון בהצעה לסדר-היום על הצעת החוק.

דב חנין: אין הצעת חוק כזו.

יריב לוין: אני רואה את זה כאן בכותרת הדף הראשון.

שלמה מולה: הצעת החוק הזאת לא באה לעולם.

שלמה מולה: היא בתהליך של ניסוח.

דב חנין: משרד האוצר יכול לקדם את העניין גם בדרכים אחרות.

מגלי והבה: חבריי חברי הכנסת, אני רוצה להגיד עניינית למה אנחנו לא מגיעים לכל ההצעות לסדר-היום שמופיעות על סדר יומה של הנשיאות.

מגלי והבה: אנחנו מוגבלים בזמן ולכן בוחרים ארבע-חמש.

דב חנין: כמה אישרתם השבוע?

מגלי והבה: השבוע אישרנו חמש הצעות לסדר-היום.

דוד רותם: אנחנו לא יכולים לעבוד אחרי 17:00?

מגלי והבה: יש הצעות חוק, יש עניינים לסדר-היום.

מגלי והבה: אנחנו בודקים את לוחות הזמנים.

מגלי והבה: דוד רותם חברי, לפעמים ביום שלישי אנחנו משוועים שיהיו חברי כנסת במליאה.

מגלי והבה: ניהלתי את הישיבה אתמול, היינו בודדים.

מגלי והבה: הבעיה שלנו היא סדר העדיפות מבחינת לוח הזמנים ביום רביעי, שהוא יום חקיקה.

מגלי והבה: בנוסף, יש לנו הצעות לסדר-היום שעונות על סדר-היום הממוצע בכנסת.

דוד רותם: זו הטענה שלי אליכם.

דוד רותם: אני חושב שביום שלישי אחר הצהריים צריך היה לקבוע את ההצעות לסדר-היום.

דוד רותם: אז חברי הכנסת שרוצים להעלות את ההצעה שלהם יהיו ויהיו גם דיונים.

רונית חייקין: הבעיה היא השרים.

שלמה מולה: השרים שלא יבואו?

מגלי והבה: תן לי לסיים.

שלמה מולה: אני מיניתי אותם להיות שרים?

שלמה מולה: ראש הממשלה מינה אותם.

שלמה מולה: יש לו 39, לקחו אותם להיות שרים וסגני שרים, שלא יבואו לענות?

שלמה מולה: אדוני היושב ראש, לך תפקיד משמעותי בניהול הבית הזה.

שלמה מולה: אתה יושב ראש ועדת הכנסת, לך החובה – גם בניגוד לעמדת נשיאות הכנסת - להגיד שהכנסת צריכה לעבוד.

שלמה מולה: אנחנו לא עובדים בממשלה, לא מעניין אותנו סדר העדיפות של השרים.

שלמה מולה: אם יש נושא כזה חשוב או נושאים אחרים שאתם פוסלים בנשיאות בגלל שאתם רוצים לתת חופשה ביום שלישי לחברי הכנסת ולשרים – בבקשה, תנו לנו לעבוד.

שלמה מולה: אני רוצה שתהיה לי הצעה לסדר ביום שלישי, אני רוצה לעבוד.

שלמה מולה: למה זה לא קורה?

דוד רותם: אתה צודק.

דוד רותם: אני חושב שצריך לקבוע שהשכר לחברי הכנסת ישולם על פי נוכחותם במליאה.

יריב לוין: אני מציע, חבר הכנסת רתם, שהשכר לחברי הכנסת ישולם על פי השתתפותם בכנסים עם ציבור בוחריהם.

יריב לוין: נצטרך לראות מה יותר חשוב ונראה אז גם מה יהיו פערי השכר בינינו.

יריב לוין: שלמה, תבין אחד.

יריב לוין: ישבנו אתמול, ביום שני, במליאה.

יריב לוין: היה שר התחבורה והבטיחות בדרכים.

יריב לוין: הוא חיכה עד הלילה לתת תשובות לשאילתות.

יריב לוין: התשובות שהוא נותן הן לא תמיד מה שאתה רוצה לשמוע, אבל הן תמיד מעמיקות ותמיד ענייניות.

יריב לוין: הוא לא מהשרים שבאים לתת תשובה של שורה.

יריב לוין: 70% מהאנשים לא היו.

מגלי והבה: לא היה.

מגלי והבה: מזל שתיקנו את התקנון.

יריב לוין: אנחנו יודעים את זה.

יריב לוין: יש כאן הסדר, שלא נעשה בפעם הראשונה בכנסת הזו, והוא נעשה על דעת כולם.

יריב לוין: אם מישהו חושב שצריך לתקן אותו הדרך היא ללכת ליושב ראש הכנסת ושהוא ינהל את ההתדיינות הזאת עם מזכירות הממשלה.

יריב לוין: בעצה אחת עם יושב ראש הכנסת, הייתה פנייה של מזכירת הכנסת למזכיר הממשלה על מנת לנסות להגיע לסידור שיעביר את התשובות לשאילתות ליום שלישי כדי שזה יהיה בשעות יותר מוקדמות, מתוך תקווה שאז חברי הכנסת יהיו וזה מטיל על השרים, יחסית, נטל קטן יותר כי להבדיל מההצעות לסדר-היום, כאן הוא יכול לדעת בהיערכות של חודש מראש שביום שלישי מסוים הוא צריך להיות.

יריב לוין: משחק השעות יותר מוגבל.

יריב לוין: אנחנו מקווים שיהיה לזה שיתוף פעולה.

יריב לוין: כלומר, אנחנו מנסים לעשות את זה.

יריב לוין: אני חושב שאנחנו צריכים לעשות שקילו בערעור, בלי קשר לנושא הספציפי הזה אלא ככלל.

יריב לוין: צריך לצאת מנקודת הנחה שהם עושים את השיקולים.

יריב לוין: יש לנשיאות עניין שהכנסת תעבוד לא פחות מאשר לנו, והיא בטח לא רוצה לחסום העלאה של נושאים שהם בעלי חשיבות.

דב חנין: אדוני, אתה שוגה בהצגת הסוגיה.

דב חנין: אני בטוח שהנשיאות עושה את עבודתה בצורה עניינית.

דב חנין: אני הרי לא טענתי שיש פה העדפה לא עניינית או משהו מהסוג הזה, אלא שאנחנו פה נמצאים באינסטנציה ערעורית, וערעור הוא לא חותמת גומי לנשיאות.

דב חנין: לכולנו יש כבוד לנשיאות.

דב חנין: יש לי כבוד לנשיאות, היא עושה את עבודה, ובכל זאת תקנון הכנסת קבע שיהיה ערעור על הצעות דחופות לסדר-היום בוועדת הכנסת.

דב חנין: למה?

דב חנין: כיוון שזו ההזדמנות שלי, כחבר כנסת, לשכנע אתכם שלמרות שהנשיאות עושה את עבודתה, היא לא שקלה, במקרה הזה, את השיקול הזה.

דב חנין: אי-אפשר לפני הדיון על התקציב לא לדון בשאלה שיש לה משמעות ציבורית כל כך גדולה.

דב חנין: אדוני אמר כנסים של בוחרים.

דב חנין: גם לי יש את הפורומים שלי ואעלה בהם את הסוגיה השערורייתית הזאת, אלא אני אומר שכמדיניות כללית של הכנסת, זה לא נכון שהכנסת יוצאת החוצה מהתמונה.

דב חנין: זה לא נכון שהכנסת יוצאת מהתמונה.

דב חנין: אז אני אופיע בשני כנסים ציבוריים על זה, זה יקרה, אבל זה לא נכון שהכנסת תצא מהתמונה.

יריב לוין: השאלה היא אם היא יוצאת מהתמונה.

דב חנין: היא יוצאת מהתמונה, ודאי.

דב חנין: בשבוע הבא זה תקציב, בוודאי זה לא יעלה בשבוע הבא.

דב חנין: כשנגיע לשאלה הזאת כל הסוגיה תהיה סוגיה ישנה, שעבר זמנה ובטל קורבנה.

מגלי והבה: אני רוצה להיות בעדך, למרות שלא אצביע נגד החלטת הנשיאות.

מגלי והבה: הנושא הזה עלה בוועדת הכספים ועוד יעלה.

דב חנין: בואו ניתן לשר האוצר להגיב.

יריב לוין: אם זה עלה בוועדת הכספים, מה יש לדון בזה פעמיים?

מגלי והבה: אני מבקש שתבוא לדיונים, כי היו אתמול נציגים של אותן חברות.

דב חנין: זה לא היה על סדר-היום של ועדת הכספים.

דב חנין: אולי מישהו העלה את זה בדרך אגב, כי זו שערורייה.

שלמה מולה: אם אתה מדבר על החוק שנדון בוועדת הכספים - זה עלה במסגרת חוק ההסדרים.

שלמה מולה: מה שעלה שם זה להחריג את "צים" מחברות ההובלה האחרות.

שלמה מולה: הבעיה היא לא הסוגיה המהותית הזו, גם פה אנחנו לא דנים עליה.

שלמה מולה: אנחנו דני כרגע בסוגיית הערעור.

שלמה מולה: אני חושב שמה שהתפרסם בכל העיתונים שווה דיון במליאת הכנסת.

שלמה מולה: אני אומר לך, לא כל הנושא נדון.

שלמה מולה: עולה שם רק הפסקה זאת, ואני יודע ששר התחבורה תומך בעמדת "צים".

שלמה מולה: אני מקווה שגם במסגרת חוק ההסדרים העניין הזה יפוצל.

שלמה מולה: אם זה יפוצל יכול להיות שיהיה דיון, אבל כרגע העמדה היא כזאת.

יריב לוין: מה היה השיקול בנשיאות?

מגלי והבה: אנחנו בוחרים מתוך 18-20 הצעות לסדר-היום ארבע או חמש.

מגלי והבה: יש בעיה עם הממשלה הזו, שחלק גדול מהשרים לא יכולים להופיע ביום שלישי.

שלמה מולה: אז ישונה התקנון, שיופיעו ביום שלישי.

שלמה מולה: יש הרבה שרים מובטלים.

שלמה מולה: אני מבטיח לך שאין להם מה לעשות.

מגלי והבה: אנחנו מדברים כרגע לגופו של עניין בנושא הזה.

מגלי והבה: כרגע בחרנו את הנושאים.

מגלי והבה: אדוני, לוועדה יש את הסמכות לקבל החלטה להוסיף, אז לא אוכל להצביע אתכם כי לא אוכל להצביע נגד עמדת הנשיאות.

יריב לוין: כנציג הנשיאות, מה אתה ממליץ לנו לעשות?

יריב לוין: לקבל את הערעור?

דוד רותם: הוא לא יכול.

מגלי והבה: זה אומר שמה שהוחלט למעלה אני מפר.

דוד רותם: הקואליציה לא תיפול אם תקבל את זה.

דוד רותם: אתה יכול להצביע.

יריב לוין: מי בעד לקבל את הערעור?

יריב לוין: הצבעה     בעד הערעור – 2 נגד – 2 הערעור לא נתקבל.

יריב לוין: בעד – שניים, נגד – שניים.

יריב לוין: תיקו, ולכן הערעור לא נתקבל.

דב חנין: צר לי אדוני.

דב חנין: אני חושב שעשיתם שגיאה.

דב חנין: עמדתו של אדוני היא פורמליסטית לחלוטין.

מגלי והבה: אני מציע לך להגיש את זה בשבוע הבא לדיון מהיר באחת הוועדות, ועדת הכספים או ועדת הכלכלה.

מגלי והבה: זה יותר קל.

יריב לוין: אני לא יכול לבטל כל שבוע את החלטות הנשיאות.

דב חנין: אדוני אמר שזה לא קורה כל שבוע.

יריב לוין: זה קורה כל שבוע, אבל אתה בכל זאת ראשון.

מגלי והבה: נתתי לך פתח.

דב חנין: בסדר, אחשוב על הפתח.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: האחים עופר יכולים לחזור ולהודות לכנסת.

יריב לוין: לא, לא נכון.

דב חנין: הם יכולים.

דוד רותם: אני מבקש שיפסיקו להודות ויתחילו  - - -

יריב לוין: אם זו הייתה תקנה הייתי מצביע אתך.

יריב לוין: ברגע שמדובר שצריך לבוא להצבעה כהצעת חוק - - -

דב חנין: עורך דין פרטי מהמשרד שמייצג את החברה שלהם עוסק בניסוח הצעת החוק.

יריב לוין: אבל מה, זה חדש?

דב חנין: אני לא יודע.

דב חנין: אם אדוני מסכים לכל שחיתות שתהיה במדינת ישראל - - -

יריב לוין: זה לא עניין של שחיתות.

יריב לוין: אפשר לחשוב שאנחנו לא יודעים שתמיד יש מעורבות של גורמים כאלה ואחרים – אגב, גם ארגונים חברתיים – בניסוח של הצעות חוק.

יריב לוין: זה לא העניין, העניין הוא אחר לגמרי.

יריב לוין: לו הייתה תקנה שזה משהו שלא עובר דרך הכנסת, אז אתה צודק לגמרי.

יריב לוין: אבל אם מדובר בהצעת חוק שממילא צריכה לבוא לכאן לדיון אני לא רוצה למה צריך לדון בה גם כהצעה לסדר-היום בנוסף ועוד בדרך הזו לבטל את החלטת הנשיאות.

דב חנין: אדוני אמר את דברו, אני אמרתי את דברי.

יריב לוין: אתה יודע שלא רק שיש לי סימפתיה אליך אלא גם יש לי הסכמה אתך בנקודות האלה לא פעם, אבל גם כאן אני חושב שיש מגבלות מסוימות, אחרת נהפוך את העסק למקום שבו הנשיאות מחליטה א' ואנחנו הפכנו לנשיאות ב' ומבטלים את החלטותיה.

דב חנין: זה לא קורה כל כך, אדוני.

יריב לוין: זה קורה הרבה.

יריב לוין: 2. תיקון תקנון הכנסת

יריב לוין: אנחנו עוברים לתקנון הכנסת.

יריב לוין: יש לנו היום לדון בנושא של הליכי בחירה של נציגים של הכנסת לוועדות החיצוניות השונות, וכשנסיים את זה יישארו לנו שני פרקים גדולים: החקיקה והוועדות, ועוד זנב קטן שנוגע לנושא של שעת שאלות, שנידרש לה בצורה יותר מעמיקה.

יריב לוין: ארבל, בבקשה.

ארבל אסטרחן: בישיבה הקודמת סיימנו לדון בפרק שנקרא "כלים פרלמנטריים".

ארבל אסטרחן: אושר הפרק שעוסק בהצעות לסדר.

ארבל אסטרחן: עכשיו נעבור לפרק חדש שעניינו בחירת נציגי הכנסת בכל הקשור לסמכויות הכנסת בבחירת נושא משרה שיפוטית.

ארבל אסטרחן: כמו בעבר, ההוראות האלה מבוססות על מה שקיים היום בתקנון, תוך שינויים ותוספות מסוימים שאציין.

ארבל אסטרחן: נתחיל במה שכתוב כסעיף 62 – בחירת נציגים לוועדות מינויים.

ארבל אסטרחן: אסביר את המסגרת המשפטית שבתוכה אנחנו נמצאים.

ארבל אסטרחן: לכנסת יש נציגים בוועדות שבוחרות את כל נושאי המשרה השיפוטית לפי החוקים השונים.

ארבל אסטרחן: למשל, חוק יסוד: השפיטה, שאומר ששופט יתמנה על-ידי הנשיא לפי בחירה של ועדה לבחירת שופטים וקובע את ההרכב שלה, שיש בו שני חברי כנסת, ומשלים חוק בתי המשפט שהכנסת תבחר בבחירה חשאית את שני חברי הכנסת שיכהנו בוועדה.

ארבל אסטרחן: הם יכהנו כל עוד הם חברי כנסת ואם תמה כהונת הכנסת, עד שהכנסת החדשה תבחר חברים אחרים במקומם.

דוד רותם: משמעות הדבר, שאם אני היום מתפטר מהוועדה היא תישאר בהרכב של שמונה.

דוד רותם: אתם מבינים את המשמעות, כאשר - - -

יריב לוין: זה לא טוב.

ארבל אסטרחן: צריך לבחור חדש.

ארבל אסטרחן: תיכף נראה כמה זמן צריך - - -

דוד רותם: כתוב שם: תבחר הכנסת החדשה.

ארבל אסטרחן: לא. ברור שאם אתה מתפטר הכנסת צריכה לבחור מישהו אחר.

דוד רותם: תוך כמה זמן?

ארבל אסטרחן: לא כתוב.

ארבל אסטרחן: את זה נצטרך לבחון.

דוד רותם: זאת אומרת, זה יהיה בשיקול דעתו של היושב ראש.

דוד רותם: כשהוא ישמע שאני המועמד, אז יושב ראש ועדת הכנסת יגיד: תדחה את זה.

יריב לוין: לא, לא, אתה יודע שלא.

ארבל אסטרחן: תיכף נדבר על זה.

ארבל אסטרחן: כמו שאמרתי, החוק הוא זה שאומר לנו את הבחירה החשאית, הוא לא אומר שום דבר אחר לגבי דרך הבחירה.

ארבל אסטרחן: תיכף נראה שיש מקום להסדיר את זה בתקנון.

ארבל אסטרחן: הוא אומר: שני חברי כנסת שמכהנים, כל עוד הם חברי כנסת.

ארבל אסטרחן: זאת אומרת, הם מפסיקים להיות חברי כנסת אז הם מפסיקים לכהן, אבל אם מתחלפת הכנסת והם עדיין חברי כנסת – הם ממשיכים לכהן עד שבוחרים חברים חדשים.

ארבל אסטרחן: בכנסת הנוכחית, למשל, הבחירות נעשו ב-8 ביוני, הכנסת התחילה במרץ.

ארבל אסטרחן: זאת אומרת, זה היה פחות מארבעה חודשים מאז תחילתה.

ארבל אסטרחן: בדומה, יש לנו הוראה בשלושה חוקים נוספים.

ארבל אסטרחן: יש לנו את חוק בתי הדין הדתיים הדרוזיים, שמדבר על ועדת המינויים לקאדי-מד'הב.

ארבל אסטרחן: שם נקבע שיש ועדת מינויים של תשעה חברים, וגם בה יש נציגי כנסת.

ארבל אסטרחן: הייחוד הוא שהנציגים יכולים להיות רק דרוזים ולכן קובע החוק שיהיה חבר כנסת דרוזי אחד שבוחרת הכנסת בבחירה חשאית כל עוד הוא חבר כנסת – הוראות דומות.

ארבל אסטרחן: אם יש רק חבר כנסת דרוזי אחד הוא החבר.

ארבל אסטרחן: בנוסף לאותו חבר כנסת דרוזי, הנציג השני הוא דרוזי שיכול להיות או חבר כנסת או לא חבר כנסת.

דוד רותם: למה אין את אותה הוראה בבתי הדין הרבניים?

ארבל אסטרחן: שהוא חייב להיות - - -?

דוד רותם: יהודי.

ארבל אסטרחן: חוק דומה הוא חוק הדיינים, שמוזכר.

ארבל אסטרחן: יש שם ועדה של עשרה, שיש בה שני חברי כנסת, ייבחרו בבחירה חשאית.

אורית נוקד: באמת, בוודאות לא מוזכר שם שהוא צריך להיות יהודי?

ארבל אסטרחן: מה פתאום.

אורית נוקד: כי מה?

יריב לוין: כי אף אחד לא יודע מיהו יהודי.

ארבל אסטרחן: אחרון – חוק הקאדים, שגם הוא מדבר על ועדת מינויים של תשעה שבוחרת את הקאדים.

ארבל אסטרחן: שם יש שלושה חברי כנסת – בשונה מהוועדות האחרות שם יש שניים.

ארבל אסטרחן: כתוב: מהם לפחות שניים מוסלמים, שייבחרו על-ידי הכנסת וכו'.

ארבל אסטרחן: בנוסף להוראות האלה בחוקים השונים יש לנו הוראה בחוק הכנסת שמתייחסת לארבע הוועדות הללו ואומרת שהכנסת רשאית בתקנונה לקבוע סייגים לבחירת חבר מטעמה בוועדה, דרכי השעיה של חבר בוועדה שמתנהלים נגדו הליכים פליליים עד סיומם וכן דרכי העברה של חבר בוועדה, אם הוא הורשע בדין בעקבות הליכים פליליים.

ארבל אסטרחן: אם העבירה הכנסת חבר, תבחר אחר במקומו.

ארבל אסטרחן: אם היא השעתה, תבחר אחר במקומו למשך תקופת ההשעיה.

ארבל אסטרחן: זו המסגרת הנורמטיבית שיש לנו בחקיקה הראשית, שבמסגרתה אנחנו פועלים.

ארבל אסטרחן: עכשיו נדבר על ההשלמה שאני רוצה לעשות בתקנון.

ארבל אסטרחן: נסתכל על מה שמופיע אצלכם בעמוד 1 – סעיף 62.

ארבל אסטרחן: "בתוך ארבעה חודשים מתחילת כהונתה של כנסת" – כאשר היום ההוראה מדברת על שישה חודשים.

ארבל אסטרחן: ראינו שבפועל בכנסת האחרונה זה היה פחות מארבעה.

ארבל אסטרחן: "תבחר הכנסת את נציגיה לכל ועדה מכל ועדות המינויים והבחירה המנויות להלן" – אלה ארבע הוועדות שהתייחסתי אליהן לפי חוק הדיינים, הקאדים, בתי הדין הדתיים הדרוזיים וחוק בתי המשפט.

ארבל אסטרחן: הסדר הוא אותו סדר שמופיע בחוק הכנסת.

תמי כנפו: אם חבר הכנסת לא נכנס והוא היה חבר ועדה אז הוועדה נשארת חסרה ארבעה חודשים.

ארבל אסטרחן: נכון.

ארבל אסטרחן: זה בתוך ארבעה חודשים.

תמי כנפו: זה נראה הרבה זמן.

רונית חייקין: למה ארבעה חודשים?

יריב לוין: קודם כול, עד היום זה היה שישה.

יריב לוין: דבר שני, קשה קצת לעשות את זה קודם כי, בין היתר, זו פונקציה של קואליציה ואופוזיציה ולא כל כך ברור מה יהיו הקואליציה והאופוזיציה.

יריב לוין: זה לוקח זמן.

יריב לוין: הפעם, כשיחסית הרכבת הממשלה הסתיימה מהר, גם זה לקח חודש וחצי.

יריב לוין: בהחלט יכול להיות שהרכבת ממשלה תיקח חודשיים וחצי או שלושה חודשים.

רונית חייקין: יש להם לימיט, יש 42 יום - - -

יריב לוין: יש יותר כי יש הארכה.

רונית חייקין: אין כל כך הרבה.

רונית חייקין: לדעתי יש מכסימום חודשיים, לא יותר.

יריב לוין: יש יותר.

יריב לוין: שלושה חודשים, למיטב זכרוני.

ארבל אסטרחן: יש 28 ימים והנשיא יכול להאריך בעוד 14.

יריב לוין: ואז הוא יכול להטיל על מישהו אחר.

תמי כנפו: יכול להיות גם מצב ששני חברי הכנסת לא יהיו.

ארבל אסטרחן: יש את פרסום תוצאות הבחירות, שזה שמונה ימים מהבחירות.

אברהם מיכאלי: בואו נסביר שוב מה הלחץ.

אברהם מיכאלי: הלחץ הוא שהקודמים, שהיו בוועדה הקודמת, לא נבחרו והם לא יכולים כרגע לשמש.

אברהם מיכאלי: דודו, מהניסיון שלך בניהול משא ומתן קואליציוני, אפשר שם כבר לבחור את הנציגים האלה?

רונית חייקין: לפעמים זה חלק מההסכם הקואליציוני.

דוד רותם: בהסכם הקואליציוני של יהדות התורה כתוב  - - -

אברהם מיכאלי: זה היה שמי או כללי?

דוד רותם: שנציג הסיעה יכהן.

רונית חייקין: לדעתי אפשר שלושה חודשים.

אברהם מיכאלי: השאלה היא אם שלושה חודשים יספיקו.

יריב לוין: לדעתי יהיה קצת קשה.

דוד רותם: תוך כמה זמן צריך להציג ממשלה?

ארבל אסטרחן: זה מה שהתחלנו לספור.

ארבל אסטרחן: הנשיא מטיל תוך שבעה ימים - - -

יריב לוין: לא יודעים, כי הוא יכול להטיל אחר כך על מישהו אחר.

ארבל אסטרחן: נכון.

רונית חייקין: ואז מתחילים את כל ה-28 יום מחדש?

יריב לוין: ודאי.

דוד רותם: רבותיי, לא קורה מצב שבשלושה החודשים הראשונים אין ממשלה, וגם לא קורה מצב שאז צריך בדיוק למנות שלושה שופטים לבית המשפט העליון.

דוד רותם: תאמינו לי, אני יושב בוועדה, אני יודע איך זה קורה.

דוד רותם: יודעים לתכנן את הדברים שזה לא יגיע.

רונית חייקין: אז ארבעה זה בסדר, לא צריך שלושה.

דוד רותם: כן.

דוד רותם: אבל יש לי בעיה אחת - חסר לי סעיף מיום שהתפנה מקום.

ארבל אסטרחן: כמה זמן.

ארבל אסטרחן: אפשר להגיד את זה עכשיו.

דוד רותם: לא יכול להיות מצב שזה יהיה תלוי.

דוד רותם: אם מחר היה מתפטר מישהו הייתי מגיש את המועמדות שלי, ובהיותי אויב שלטון החוק וגזען וכו', יושב ראש הכנסת היה מקבל פניות מכל רחבי העולם שאני לא ראוי, אז הוא לא היה מביא את זה להצבעה.

ארבל אסטרחן: אז בואו נגיד תוך כמה זמן.

ארבל אסטרחן: מתחילת כנסת זה תוך ארבעה חודשים, ותוך כמה זמן מיום שהתפנה מקום?

דוד רותם: לדעתי 60 יום.

רונית חייקין: המון.

אברהם מיכאלי: לא מתכנסים שם כל יום.

דוד רותם: זו לא ועדה שמתכנסת כל יום.

ארבל אסטרחן: תוך 60 יום?

ארבל אסטרחן: בסדר.

ארבל אסטרחן: אז יהיה תוך ארבעה חודשים מתחילת כנסת ו-60 יום מיום שהתפנה מקום של חבר תבחר הכנסת את הנציגים.

ארבל אסטרחן: זה היה סעיף 62(א).

ארבל אסטרחן: נלך עכשיו ל-(ב).

ארבל אסטרחן: "מזכיר הכנסת יודיע לכל חברי הכנסת על מועד הבחירה לוועדת המינויים".

ארבל אסטרחן: אולי צריך להגיד: "על מועד הבחירה שיקבע יושב ראש הכנסת".

יריב לוין: זה לא משנה.

אברהם מיכאלי: מזכיר הכנסת אף פעם לא פועל בלי יושב ראש הכנסת.

אברהם מיכאלי: אגב, איפה כתובה המגבלה של הזמן?

ארבל אסטרחן: "הצעת מועמדות תוגש ליושב ראש הכנסת בכתב עד לנעילת ישיבת הכנסת ביום האחרון בשבוע שלפני יום הבחירה".

רונית חייקין: זאת אומרת, אם הבחירה ביום רביעי, אז עד יום רביעי שלפני כן.

אברהם מיכאלי: אבל אם מודיעים לך מעכשיו לעוד שבוע ולא מספיקים?

אברהם מיכאלי: \

רונית חייקין: בדרך כלל מודיעים את זה שבועיים מראש לפחות.

אברהם מיכאלי: זהו, צריך להגדיר זמן.

ארבל אסטרחן: אפשר גם להגיד תוך כמה זמן המזכיר צריך להודיע.

רונית חייקין: שיהיו לפחות שבועיים להגשת מועמדות.

אברהם מיכאלי: יש סיעות שבטח עושות בחירה פנימית.

דן מרזוק: בבחירות האחרונות ניתנה הודעה ב-1 ביוני והבחירות היו ב-8 ביוני - שבוע מראש.

ארבל אסטרחן: זה כלום.

ארבל אסטרחן: אז אפשר להגיד אולי שהוא יודיע עד נעילת הישיבה ביום האחרון בשבועיים לפני.

רונית חייקין: שיודיע שבועיים לפני מועד יום הבחירה, שיהיו 14 יום.

ארבל אסטרחן: בסדר.

ארבל אסטרחן: ואז, עד יום רביעי האחרון שלפני צריך להגיש את המועמדות.

ארבל אסטרחן: "כל אחד מחברי הכנסת, שאינו שר או סגן שר, רשאי להציע את מועמדותו לוועדת המינויים" – למעט ועדת המינויים לקאדי-מד'הב, ששם זה רק דרוזים.

ארבל אסטרחן: המילים "שאינו שר או סגן שר" מודגשות.

ארבל אסטרחן: נכון להיום נציגי הכנסת אינם יכולים להיות שרים או סגני שרים, לממשלה יש נציגים משלה שהם שרים.

ארבל אסטרחן: במקרים מסוימים, לאור תיקונים שנעשו ממש לאחרונה לחוק, יכול להיות גם סגן שר כנציג הממשלה אם זה דרוזי או מוסלמי ואין שר רלוונטי.

ארבל אסטרחן: בעבר ניתנו חוות דעת ששר או סגן שר לא יכול להיות מועמד מטעם הכנסת ולא יכול לכהן.

ארבל אסטרחן: הנושא הזה הגיע פעם אחת לבית המשפט העליון, במקרה של וירשובסקי.

ארבל אסטרחן: שם היה מקרה שנבחר חבר כנסת מכהן והתמנה לסגן שר.

ארבל אסטרחן: היה ברור שצריך לבחור חבר אחר במקומו ונשאלה השאלה האם הוא יכול להמשיך.

ארבל אסטרחן: בית המשפט אמר שלאור התקופה הקצרה ואין ניגוד עניינים וכו' הוא יכול.

ארבל אסטרחן: אבל מוצע להדגיש גם כאן גם בהמשך שלא יכול להיות מועמד שר או סגן שר, ומי שמתמנה לסגן שר או שר חדל לכהן.

ארבל אסטרחן: .

דוד רותם: השאלה היא פשוטה - האם בזה את לא בקלות פותרת את השאלה מה זה מעמדו של סגן שר: האם סגן שר הוא חלק מהרשות המבצעת או חלק מהרשות המחוקקת?

ארבל אסטרחן: זה רץ לנו בתקנון על מי יכול להגיש הצעת חוק - - -

דוד רותם: זה אחד הדברים.

דוד רותם: אם חבר כנסת לא יכול להיות נציג הכנסת, פירושו של דבר שהוא איננו חבר ברשות המחוקקת.

ארבל אסטרחן: לא.

דוד רותם: כן.

דוד רותם: האם הוא יכול להצביע בוועדות?

ארבל אסטרחן: לא, הוא לא חבר הוועדות.

ארבל אסטרחן: הוא יציר כלאיים.

דוד רותם: יציר כלאיים, שצריך פעם אחת להגדיר.

דוד רותם: על פי כל מיני תיקונים שעשינו בתקנון יש ממלא מקום.

דוד רותם: אם חבר מהסיעה שלי לא מגיע אז כל חבר אחר בסיעה יכול להחליף אותו.

ארבל אסטרחן: שאינו שר או סגן שר.

דוד רותם: לא כתוב.

ארבל אסטרחן: זה כתוב.

ארבל אסטרחן: כתוב שסגן שר או שר לא יכול להיות חבר ועדה.

דוד רותם: הוא לא חבר ועדה, הוא רק בא להצביע.

רונית חייקין: מי בא להצביע?

רונית חייקין: חבר ועדה צריך לבוא להצביע.

ארבל אסטרחן: מי שיכול להיות ממלא מקום הוא רק מי שיכול להיות חבר ועדה.

דוד רותם: - - - ?

ארבל אסטרחן: לא, זה חד-משמעי.

יריב לוין: זה בסדר, זה שומר על הנורמה, וזו הנורמה הנכונה.

יריב לוין: הרי סגן שר הוא בסופו של דבר חלק מהממשלה.

אברהם מיכאלי: השאלה אם יכול להיות מצב אבסורדי, שסגן שר אחד יהיה מהכנסת וסגן שר אחר מהממשלה.

יריב לוין: ברור שזה לא יכול להיות.

ארבל אסטרחן: אגב, ניתנו בעבר חוות דעת בעניין.

ארבל אסטרחן: זה לא שינוי של המצב.

ארבל אסטרחן: פשוט זה לא כתוב היום.

אורית נוקד: לאור מה שאמרנו לפני כן, למרות שזה לא בחקיקה הראשית, אני רוצה להציע שכמו שהחריגו את המינויים לקאדים שיחריגו גם את המינויים לדיינים, ויהיה סעיף מיוחד שמציין שזה צריך להיות חבר כנסת יהודי.

ארבל אסטרחן: זה צריך להיות בחוק.

אורית נוקד: למה?

ארבל אסטרחן: כי גם זה שזה רק דרוזים זה בחוק.

אורית נוקד: תקנון הכנסת יכול לקבוע כללים לגבי - - -

יריב לוין: לא.

דוד רותם: מה אכפת לך שיהיו בוועדה למינוי דיינים חברי כנסת שהם לא יהודים?

דוד רותם: תאמין לי, ייבחרו הרבה יותר מהר דיינים.

אורית נוקד: אכפת לי פרצות, שתמיד מנצלים אותן בסוף.

יריב לוין: לא, לא.

ארבל אסטרחן: אמרנו שלגבי שלוש ועדות כל חבר כנסת, שאינו שר או סגן שר, יכול להציע את עצמו.

ארבל אסטרחן: (4) אומר" "כל חבר כנסת דרוזי, שאינו שר או סגן שר, רשאי להציע את מועמדותו לוועדת המינויים לקאדים-מד'הב, וכן רשאים כל עשרה חברי כנסת להציע את מועמדותו של דרוזי שאינו חבר הכנסת" – כי אמרנו שהנציג השני יכול להיות חבר כנסת או שאינו חבר כנסת.

דוד רותם: זה חוק?

ארבל אסטרחן: זה בחוק.

ארבל אסטרחן: לדעתי צריך לתת עדיפות לחברי כנסת.

ארבל אסטרחן: יש חברי כנסת דרוזים,  מה פתאום לבחור מישהו חיצוני?

ארבל אסטרחן: אבל זה מחייב תיקון חקיקה.

יריב לוין: אמרתי מראש שלא אעשה מהלך כזה ללא הסכמה של חברי הכנסת חמד ושל איובי.

אברהם מיכאלי: אגיד לך מה קרה.

אברהם מיכאלי: בקדנציה הזאת, ברוך השם, יש להם כמה נציגים.

אברהם מיכאלי: היו קדנציות שהיה פה רק נציג אחד.

ארבל אסטרחן: אגב, הפעם התמודד דרוזי שאינו חבר כנסת ונבחר.

ארבל אסטרחן: אני כשלעצמי חושבת שאם יש חברי כנסת  דרוזים, צריכה להיות להם עדיפות כנציגי הכנסת.

אברהם מיכאלי: אז צריך לסייג את זה – אם יש חברי כנסת - - -

ארבל אסטרחן: זה תיקון חוק.

יריב לוין: אני אומר בצורה ברורה - לא אלך למהלך כזה בלי הסכמה של איוב קרא ושל חמד עמאר.

דוד רותם: ושל יושב ראש והנהלת הקואליציה.

ארבל אסטרחן: "לא ישתף עצמו חבר הכנסת ביותר מהצעת מועמד אחד; להצעה תצורף הסכמתו של המועמד והצהרתו בדבר עמידתו בתנאים לבחירה לפי פרק זה".

ארבל אסטרחן: קודם כול, יש כמובן את התנאי שהוא דרוזי אבל תיכף נראה שיש פה כל מיני סייגים.

ארבל אסטרחן: "(ג) מזכיר הכנסת יודיע לכל חברי הכנסת על שמות המועמדים לפחות 48 שעות לפני שעת פתיחת ישיבת הכנסת שבה יתקיימו הבחירות לוועדת המינויים".

ארבל אסטרחן: זאת אומרת, עד יום רביעי הוא מודיע על המועד, 48 שעות מראש לפחות הוא מודיע על שמות המועמדים.

ארבל אסטרחן: עד כאן זה דברים שהיו מוסדרים בתקנון בנוסח זה או אחר.

ארבל אסטרחן: מה שלא היה מוסדר היום בתקנון זה איך עושים את הבחירה.

ארבל אסטרחן: כתוב בחוק שההצבעה תהיה חשאית וזהו.

ארבל אסטרחן: פה ניסינו להכין סעיף שמתבסס על מה שנעשה בפועל בכנסת.

ארבל אסטרחן: "(ד) בחירת נציגי הכנסת לוועדת מינויים תהיה בהצבעה חשאית כמפורט להלן: (1) לפני תחילת ההצבעה, יודיע יושב ראש הכנסת לכנסת על הרכב ועדת קלפי שמינה לשם כך, ובה ארבעה חברי כנסת שאינם מועמדים באותן בחירות, שניים מסיעות הקואליציה ושניים מסיעות האופוזיציה;" אגב, זה יהיה נכון גם אם בוחרים רק לוועדה אחת או רק מועמד אחד או כמו שעשו בפעם האחרונה, לכל הוועדות.

ארבל אסטרחן: הפרוצדורה תהיה זהה.

ארבל אסטרחן: "(2) מזכיר הכנסת יקרא בשמות חברי הכנסת לפי סדר שמות משפחתם וכל אחד מחברי הכנסת, בזה אחר זה, ייגש להצביע במקום שיועד לכך באולם המליאה ומוסתר מעיני הזולת;"     ההמשך אומר ש"הוראות סעיף 36(ב) יחולו" – זה הסעיף האחרון שתיקנו על הצבעה שמית, שקוראים פעם אחת ואז פעם שניה למי שלא נמצא ועוד כל מיני פעולות.

ארבל אסטרחן: "(3) סמוך למקום המיועד להצבעה יקבל חבר הכנסת לידיו טופס ובו שמות המועמדים".

ארבל אסטרחן: זאת אומרת, זה לא משהו שמסתובב.

ארבל אסטרחן: הוא יקבל את זה ביד ליד המקום של ההצבעה.

ארבל אסטרחן: "בציון מספר נציגי הכנסת בוועדת המינויים שיש לבחרם".

ארבל אסטרחן: אם זה נציג אחד כי התפנה מקום או אם זו בתחילת כנסת אז יגידו שזה שניים לשופטים, שלושה לקאדים וכו'.

ארבל אסטרחן: "היה מספר המועמדים כמספר נציגי הכנסת שיש לבחרם, יתאפשר גם סימון של התנגדות לבחירת מי מהם.

ארבל אסטרחן: "     	"(4) הבחירה תיעשה בסימון שמות המועמדים על גבי הטופס, עד למספר נציגי הכנסת בוועדת המינויים שיש לבחרם או בסימון התנגדות לבחירתם, כאמור בפסקה (3);"     נגיד שצריך לבחור אחד ויש רק מועמד אחד, אפשר לסמן אותו או נגדו.

ארבל אסטרחן: אם יש כמה מועמדים, יותר ממה שצריך לבחור, אז צריך לסמן מביניהם עד למספר נציגים.

דוד רותם: אז אין נגד.

ארבל אסטרחן: נכון.

ארבל אסטרחן: ראיתי שכך עשו.

דוד רותם: השאלה שלי היא לגבי סעיף (3): "בסמוך למקום המיועד יקבל חבר הכנסת לידיו טופס ובו שמות המועמדים" - בפועל לא ככה נוהגים כי זה לוקח המון זמן.

יריב לוין: אין מה לעשות, זו הצבעה חשאית.

דוד רותם: מה אכפת לי שתקבל את הטופס במקום שלך, תסמן את מי שאתה רוצה.

רונית חייקין: שמים את זה על השולחן.

דוד רותם: תמיד שמים.

ארבל אסטרחן: לפי מה שכתוב עכשיו לא.

ארבל אסטרחן: הוא יקבל את זה - - -

דוד רותם: אבל עד היום נהגו לשים על השולחן, וזה חוסך המון זמן כי אז אתה ניגש ושם את הפתק.

יריב לוין: אפשר גם וגם.

ארבל אסטרחן: אפשר.

ארבל אסטרחן: אני יכולה גם לא לציין את זה בכזה פירוט.

דוד רותם: אז אל תצייני את זה כי חבל על הזמן.

דוד רותם: זה לוקח שעות.

ארבל אסטרחן: הסעיף הזה לא קיים בכלל.

ארבל אסטרחן: פשוט הוצאתי מהפרוטוקולים.

אברהם מיכאלי: עדיין לא הבנתי מה קורה אם רובם מצביעים נגד אותו מועמד אחד.

יריב לוין: אז הוא לא נבחר.

אברהם מיכאלי: אז יהיו בחירות חדשות?

ארבל אסטרחן: כן.

רונית חייקין: אז צריך שוב להודיע שבועיים מראש - - -

יריב לוין: כן, כן.

ארבל אסטרחן: אז פשוט אוריד את הרישא ואגיד: "חבר כנסת יקבל לידיו טופס ובו שמות המועמדים".

רונית חייקין: את אומרת "בידיו" אז זה בידיים שלו.

רונית חייקין: זה גם לא טוב אולי.

אתי בן-יוסף: מונח על שולחנו זה "לידיו".

ארבל אסטרחן: יקבל.

דוד רותם: יקבל חבר הכנסת טופס ובו שמות המועמדים.

ארבל אסטרחן: אוקיי.

ארבל אסטרחן: ואם סומנו יותר מועמדים מהמספר האמור – זאת אומרת, צריך לבחור שניים לוועדה לבחירת שופטים.

ארבל אסטרחן: סימנו שלושה – פסול.

דן מרזוק: אני רוצה להציע שרק לעניין אותה ועדה ההצבעה תהיה פסולה.

דן מרזוק: לא כל הטופס יהיה פסול, כמו שכתוב כאן.

דוד רותם: זה לא כל הטופס כי זה כמה טפסים.

יריב לוין: צודק.

ארבל אסטרחן: בפעם שעברה עשו את זה בטופס אחד.

יריב לוין: זו הערה נכונה.

יריב לוין: זאת הכוונה, הכוונה היא לפסול את הכול.

יריב לוין: יכול להיות אותו טופס אבל אז אתה פוסל רק את החלק שנוגע לאותה ועדה, לא את כל ההצבעה של אותו בן-אדם.

יריב לוין: זה בסדר.

ארבל אסטרחן: "(5) חבר הכנסת יניח את הטופס בתיבת הצבעה;" פה רציתי להגיד בלי מעטפות, אבל - - - בפעם שעברה ישבתי כשספרו, לפתוח את המעטפות לקח הכי הרבה זמן.

רונית חייקין: זו החשאיות.

ארבל אסטרחן: "(6) עם גמר ההצבעה תימסר תיבת ההצבעה לוועדת הקלפי, שתספור מיד את הקולות; (7) תוצאות ההצבעה ייקבעו לפי הוראות אלה: (א) עלה מספר המועמדים על מספר נציגי הכנסת שיש לבחרם, ייבחרו המועמדים שקיבלו את מספר הקולות המרבי; קיבלו כמה מועמדים מספר קולות שווה ובשל כך לא ניתן לקבוע מיהם נציגי הכנסת כאמור, כולם או חלקם, חוזרים על ההצבעה ביניהם עד להכרעה".

ארבל אסטרחן: זאת אומרת, יכול להיות מצב שצריך לבחור שני מועמדים, אחד קיבל 20 קולות, אחד קיבל 15 ועוד אחד קיבל 15.

רונית חייקין: חוזרים על ההצבעה באותו יום.

ארבל אסטרחן: כן, אני חושבת שבאותו יום.

ארבל אסטרחן: חוזרים מיד על ההצבעה.

אברהם מיכאלי: חשוב לקבוע את זה, כי אם לא - - -

דוד רותם: אני לא חושב שנכון לעשות את זה מיד, כי לפעמים אדם בא, שם את הפתק שלו והלך לדיון בוועדה.

ארבל אסטרחן: כמו שאמרתי, לפעמים זה עניין סיעתי, אולי הסיעה רוצה להחליט.

ארבל אסטרחן: אז לא להגיד מיד?

דוד רותם: לא. ייערכו בחירות חדשות בשבוע שלאחר מכן.

ארבל אסטרחן: מצד שני, אולי יש משהו מאוד דחוף.

יריב לוין: בסדר, שיהיה בשבוע שלאחר מכן.

רונית חייקין: אז יצטרכו עוד פעם את כל הפרוצדורה?

דוד רותם: לא, לא יצטרכו שוב את כל הפרוצדורה.

רונית חייקין: למה לא?

רונית חייקין: להודיע שבועיים מראש - - -

דוד רותם: לא, לא, לא.

יריב לוין: זה רק בין השניים שכבר בקלפי.

ארבל אסטרחן: יודעים מי השניים, כי היושב ראש מכריז על התוצאות.

ארבל אסטרחן: הוא אומר: שניים קיבלו 25 ואחד קיבל 20 קולות.

רונית חייקין: נניח שבבחירות הבאות עוד פעם יש תיקו.

ארבל אסטרחן: אז עוד פעם, כמו בבחירות לנשיא.

ארבל אסטרחן: ניסחנו את זה ככה כי יכול להיות ששניים קיבלו את אותו מספר או שמספר שניים ושלוש קיבלו אותו מספר.

ארבל אסטרחן: זה בא לענות על כל האופציות.

אברהם מיכאלי: השאלה היא כמה מועמדים יש באותה בחירה.

אברהם מיכאלי: אם יש שלושה מועמדים וכולם קיבלו תיקו – אז זה לגבי שלושתם.

אברהם מיכאלי: אם קורה שאחד זכה איכשהו למספר שונה מהאחרים, הוא אוטומטית ייבחר?

ארבל אסטרחן: כן.

ארבל אסטרחן: לכן כתוב: "לא ניתן לקבוע מיהם נציגי הכנסת, כולם או חלקם".

ארבל אסטרחן: יכול להיות שאפשר להגיד על מישהו שהוא נבחר, זה שקיבל הכי הרבה - - -

אברהם מיכאלי: יש ועדות שיש בהן שלושה מועמדים?

ארבל אסטרחן: כן, בקאדי.

אברהם מיכאלי: תארי לך שהשניים הראשונים יהיה להם תיקו - - -

ארבל אסטרחן: אז הם נכנסו.

ארבל אסטרחן: נגיד שגם שלוש וארבע הם תיקו – בחירות.

אברהם מיכאלי: אז כל תיקו מאלץ מחדש, כי יש מצבים שצריך שלושה נציגים.

רונית חייקין: למה לדחות את זה לעוד שבוע?

רונית חייקין: זה מסרבל את הכול.

אברהם מיכאלי: דודו צודק, כי יש כאלה שמצביעים ובורחים.

אברהם מיכאלי: אולי צריך להודיע מראש לא ללכת.

ארבל אסטרחן: בבחירת נשיא המדינה, בחוק היסוד, אם לא היה רוב חוזרים ומצביעים.

רונית חייקין: מתי?

ארבל אסטרחן: לדעתי, זה מיד.

רונית חייקין: כן, מיד.

רונית חייקין: לדעתי זה מסרבל.

ארבל אסטרחן: אז מה אומרים?

ארבל אסטרחן: כעבור שבוע?

יריב לוין: זה לא נראה לי מהותי.

יריב לוין: הסיכוי שזה יקרה הוא כל כך קטן.

אברהם מיכאלי: אם נכתוב, אז שיודיעו מראש לאנשים, שלא ילכו הביתה.

ארבל אסטרחן: אם נכתוב כאן שזה מיד אז יודעים שזה מיד.

ארבל אסטרחן: אני מבינה מהבחירות לנשיא שזה מיד.

רונית חייקין: גם אני חושבת.

רונית חייקין: לדעתי זה פחות יסרבל את עבודת הכנסת.

יריב לוין: זה לא משנה.

דוד רותם: אם אנחנו כותבים שחוזרים מיד על ההצבעה, אז זה בין אלה שהם כבר בקלפי.

דוד רותם: אם אנחנו דוחים את זה עוד פעם יבוא עוד מישהו וירצה להגיש מועמדות.

יריב לוין: אי-אפשר.

דוד רותם: אז הייתי אומר שחוזרים מיד.

אברהם מיכאלי: אז מי שהולך יגרום לזה שיישבר התיקו.

ארבל אסטרחן: אוקיי.

ארבל אסטרחן: זה היה מה קורה אם יש יותר מועמדים ממקומות.

ארבל אסטרחן: "(ב) היה מספר המועמדים כמספר נציגי הכנסת שיש לבחרם, ייבחרו הם אם מספר הקולות בעדם עלה על מספר הקולות נגדם;"

דוד רותם: יש שני מועמדים על שני מקומות, והיה רוב נגדם.

ארבל אסטרחן: אז לא נבחרו נציגי כנסת.

דוד רותם: אז מה קורה עכשיו?

דוד רותם: בוחרים מיד אחרים?

ארבל אסטרחן: לא, אין מיד.

ארבל אסטרחן: צריך להגיש מועמדות.

אורית נוקד: אז את צריכה להוסיף (ג), שמציין את המצב של חבר כנסת שהיו יותר קולות נגדו מאשר בעדו.

ארבל אסטרחן: (ב) אומר שאם היה מספר קולות בעדו הוא נבחר, אז ברור שאם היו נגדו - - -

יריב לוין: השאלה אם זה ברור פה מבחינת הכתיבה.

יריב לוין: במצב הזה, להבדיל ממצב של תיקו שבו עושים בחירות בין אותם שחקנים, במקרה הזה פותחים את כל התהליך מיסודו.

ארבל אסטרחן: מה שכן, היינו רוצים להגיד תוך כמה זמן.

דוד רותם: צריך לעשות פה עוד דבר - מה קורה כשיש תיקו קולות בעד ונגד.

ארבל אסטרחן: אז הוא לא נבחר.

ארבל אסטרחן: כתוב: ייבחרו אם מספר הקולות בעדם עלה על מספר הקולות נגדם.

ארבל אסטרחן: זה ברור.

ארבל אסטרחן: השאלה היא אם רוצים להגיד שאם מספר הקולות בעדם לא עלה על מספר הקולות נגדם ייערכו בחירות חדשות תוך 30 יום?

יריב לוין: צריך לכתוב, שלא יהיה בזה ספק.

ארבל אסטרחן: אתם רוצים שוב תוך 60 יום?

דוד רותם: לא, פה יותר מהר.

ארבל אסטרחן: אז תוך 30 יום?

דוד רותם: כן.

ארבל אסטרחן: טוב.

ארבל אסטרחן: זה בחירות חדשות לכל דבר.

יריב לוין: זה בחירות חדשות ובאופן שיאפשר הגשת מועמדות.

ארבל אסטרחן: בחירות חדשות, זה ברור.

ארבל אסטרחן: "(8) ועדת הקלפי תודיע ליושב ראש הכנסת על תוצאות ההצבעה; יושב ראש הכנסת - - - "

דוד רותם: הייתי כותב: על בחירות חדשות יחולו הוראות תקנות אלה.

יריב לוין: כן, כדאי.

ארבל אסטרחן: בסדר.

ארבל אסטרחן: "ועדת הקלפי תודיע ליושב ראש הכנסת על תוצאות ההצבעה; יושב ראש הכנסת יודיע לכנסת באותה ישיבה שבה התקיימו הבחירות על תוצאותיהן.

ארבל אסטרחן: "     זה היה סעיף דרך הבחירה.

ארבל אסטרחן: עכשיו יש לנו סעיף שיש בו המון הוראות טכניות, אנסה לפשט אותן.

ארבל אסטרחן: אתן קצת רקע.

ארבל אסטרחן: סעיף 63 המוצע נקבע מכוח סעיף 6 לחוק הכנסת, שהקראתי לכם אותו והוא גם מופיע למטה בהערת שוליים.

ארבל אסטרחן: הוא אומר שהכנסת רשאית בתקנון לקבוע סייגים לבחירה, השעיה והעברה מכהונה.

ארבל אסטרחן: יש לנו כבר בתקנון הוראות בעניין כזה לגבי יושב ראש הכנסת וסגן יושב ראש כנסת.

ארבל אסטרחן: שם קבענו, בסעיפים 3 ו-4 – גם כן מכוח חוק הכנסת - מתי יו"ר כנסת או סגן יו"ר כנסת לא ייבחר, יועבר או יושעה.

ארבל אסטרחן: הנוסח שבפניכם מנסה לעשות הקבלה בין מה שיהיה לגבי נציגי הכנסת בוועדות ולגבי מה שנקבע לגבי יו"ר הכנסת וסגן יו"ר הכנסת, גם כי חשבנו שנכון לעשות את זה וזה גם הרבה יותר קל בכתיבה על-ידי ההפניה הזאת.

ארבל אסטרחן: מה שמופיע בכתב קטן זה פירוט ההוראות כי יש פה הרבה סעיפים שמפנים.

ארבל אסטרחן: יש סייג לבחירה, זאת אומרת מתי אדם לא ייבחר כנציג הכנסת בוועדה; השעיה, אדם שנבחר ורוצים להשעות אותו והעברה מכהונה.

ארבל אסטרחן: זה הולך לפי הסדר הזה.

ארבל אסטרחן: כאשר הכנו את זה ראיתי שיש חסר לגבי יו"ר כנסת ואני מציעה לחזור ולתקן את סעיף 4 לגבי השעיה.

ארבל אסטרחן: מה שכתוב לנו לגבי יו"ר הכנסת זה שאפשר לקבוע שהוא לא יהיה מועמד אם היועץ המשפטי לממשלה הגיש נגדו עותק של כתב אישום או מתקיימים נגדו הליכים פליליים או הורשע בפסק דין סופי בעבירה פלילית וטרם חלפו עשר שנים שפסק הדין נעשה סופי.

דוד רותם: עבירה פלילית כלשהי או עבירה פלילית עם קלון?

ארבל אסטרחן: עבירה פלילית כלשהי.

ארבל אסטרחן: לגבי השעיה החוק אומר מתי הוא מושעה - - -

דוד רותם: אני לא מבין, הוא יכול להיות ראש ממשלה.

ארבל אסטרחן: כן, וחבר כנסת ושר.

דוד רותם: והוא לא יכול להיות יושב ראש הכנסת.

ארבל אסטרחן: נכון.

דוד רותם: אני חושב שזה חסר היגיון לחלוטין.

דוד רותם: הוא יכול להיות נשיא.

ארבל אסטרחן: אני רואה שעל נשיא בכלל אין סייגים.

יריב לוין: אלה הכללים שישנם כרגע.

יריב לוין: לא נשנה אותם עכשיו.

ארבל אסטרחן: אני מציעה לעשות את הקורלציה.

יריב לוין: זה הגיוני.

דוד רותם: רק לא נכון שזו תהיה ועדה מסדרת.

ארבל אסטרחן: כל עוד לא נבחרה ועדת הכנסת?

ארבל אסטרחן: אם יש לנו ארבעה חודשים זו בדרך כלל לא תהיה ועדה מסדרת.

ארבל אסטרחן: בדרך כלל כבר יש ועדת כנסת.

ארבל אסטרחן: דווקא על יו"ר כנסת יותר רלוונטי ועדת הכנסת.

ארבל אסטרחן: בכל מקרה, לגבי יו"ר, כשעשיתי את הקורלציה ראיתי שקבענו סעיף לגבי ההשעיה, מבחינת תנאים להשעיה, עד מתי הוא מושעה ופסק דין מזכה.

ארבל אסטרחן: אבל לא קבענו את הפרוצדורה במליאה, וזה רלוונטי כי אנחנו רוצים שאותה פרוצדורה תחול גם כאן.

ארבל אסטרחן: מה שמוצע לעשות זה לתקן את סעיף 4 שעוסק ביו"ר הכנסת וסגן יו"ר הכנסת.

ארבל אסטרחן: בסעיף 3 יש תיקון טכני, שבמקום "במשך" יבוא "במסגרת זמן", שזה איזשהו מינוח שהשתמשנו בו בתקנון וה"במשך" השתרבב שם.

ארבל אסטרחן: בסעיף 4 מוצע לקבוע שאם הציעה ועדת הכנסת להשעות יו"ר כנסת או יו"ר כנסת, שהיום את הסמכות המהותית אבל אין את הפרוצדורה, "יציג יו"ר ועדת הכנסת או חבר הוועדה שהוא הסמיכו לכך את הצעת ועדת הכנסת בפני הכנסת, חבר הכנסת שההצעה נוגעת אליו רשאי להשיב, כל אחד מהם במסגרת זמן שלא תעלה על 15 דקות, והכנסת תחליט בלא דיון".

ארבל אסטרחן: זה מה שמוצע.

ארבל אסטרחן: עכשיו בואו נחזור לענייננו, לעמוד 4 בנוסח שבפניכם, ונראה מה מוצע לגבי חברי הכנסת נציגים בוועדות למינוי נושאי משרה שיפוטית.

ארבל אסטרחן: 63(א) סייג לבחירה.

ארבל אסטרחן: "ועדת הכנסת, וכל עוד לא נבחרה - הוועדה המסדרת, רשאית לקבוע כי חבר הכנסת לא יהיה מועמד לכהונה כחבר בוועדת מינויים, בהתקיים בו האמור בסעיף 3(א)".

ארבל אסטרחן: זה אומר שהיועץ המשפטי מסר עותק של כתב אישום נגדו או שמתקיימים נגדו הליכים פליליים או שהוא הורשע בפסק דין סופי בעבירה פלילית, בין בהיותו חבר כנסת ובין לפני כן, וטרם חלפו עשר שנים מיום שפסק הדין נעשה סופי או מיום שגמר לרצות את עונשו, לפי המאוחר.

ארבל אסטרחן: כאמור, הקבלה ליו"ר או סגן יו"ר.

ארבל אסטרחן: אם מתקיימים בו הדברים האלה ועדת הכנסת יכולה לקבוע שהוא לא יהיה מועמד כנציג הכנסת, ויחולו הוראות נוספות, מה שמופיע אצלכם – (א)(1) סיפא ו-(ב) עד (ה).

ארבל אסטרחן: זה אומר שאם ועדת הכנסת החליטה שהוא לא יהיה מועמד ההחלטה תהיה בתוקף כל עוד לא הסתיימו ההליכים הפליליים בעניינו.

ארבל אסטרחן: אם נקבע שיש חסינות ואז אין הליכים פליליים, בכל תקופת כהונתה של הכנסת או תקופה קצרה יותר שקבעה הוועדה זה גם יחול.

ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת לא תקבע, אלא לאחר שנתנה לחבר הכנסת הזדמנות להשמיע את דברו.

ארבל אסטרחן: הליכי הדיון בוועדת הכנסת יסתיימו בתוך שבוע – השאלה אם זה רלוונטי לנו.

ארבל אסטרחן: בעצם כן.

יריב לוין: כן, שלא ימשכו בן-אדם סתם.

ארבל אסטרחן: אוקיי.

ארבל אסטרחן: אם ועדת הכנסת קובעת שהוא לא יהיה מועמד הוא יכול בתוך 48 שעות לערער בפני הכנסת.

ארבל אסטרחן: הדיון בכנסת ייערך בתוך 48 שעות ממועד הגשת הערעור וביום הקרוב שבו ניתן לקיים ישיבת כנסת.

אורית נוקד: הערעור בכנסת או בוועדת הכנסת?

ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת החליטה שהוא לא יכול להיות מועמד, הוא מערער לכנסת.

יריב לוין: במליאה.

ארבל אסטרחן: נכון, ואז הוא יוכל לנמק את הערעור, הוא רשאי להניח מסמכים - - -

אברהם מיכאלי: הדיון במליאה זה כמו שמופיע בחוק שם.

ארבל אסטרחן: הדיון בכנסת.

ארבל אסטרחן: כנסת – זה מליאת הכנסת.

ארבל אסטרחן: המערער רשאי לנמק את ערעורו וכן רשאי הוא להניח מסמכים הנוגעים לערעור על שולחן הכנסת.

ארבל אסטרחן: יו"ר ועדת הכנסת או חבר הוועדה שהסמיכו לכך רשאי להשיב לערעור, כל אחד 15 דקות, והכנסת תחליט בלא דיון.

ארבל אסטרחן: ההצבעות בוועדת הכנסת ובכנסת יהיו גלויות.

ארבל אסטרחן: זה רק מין הבהרה, היות שיש פה גם עניינים של הצבעה חסויה.

דוד רותם: מאיפה לקחתם את ההוראות האלה?

ארבל אסטרחן: מהתקנון.

דוד רותם: כי 3(א)(1) סיפא הוא לא רציני: החליטה הוועדה כי חבר כנסת לא יהיה מועמד, תהיה החלטתה בתוקף כל עוד נסתיימו ההליכים הפליליים.

ארבל אסטרחן: כאן כבר היו בחירות.

דוד רותם: לא, בחרנו את הנציגים.

דוד רותם: פעם אחת בוחרים אותם.

ארבל אסטרחן: לא, יושב ראש כנסת בוחרים פעם אחת.

ארבל אסטרחן: דווקא נציגים, יכול להיות שתהיה עוד בחירה במהלך אותה קדנציה ואז מבהירים שהחלטת ועדת הכנסת שאמרה למישהו שהוא לא יכול להיות מועמד – חלפה שנה ויש בחירות, בינתיים הסתיימו ההליכים, אז ההחלטה שלה כבר לא בתוקף.

ארבל אסטרחן: דווקא פה זה חשוב יותר מאשר ביושב ראש הכנסת.

דוד רותם: טוב.

ארבל אסטרחן: זה היה תיאור ארוך למה שמופיע ב-63(א).

ארבל אסטרחן: זה היה סייג לכהונה.

דוד רותם: סליחה, ואם נקבע שתהיה לו חסינות בפני דין פלילי בכל תקופת כהונתו?

ארבל אסטרחן: הרי אין הליכים.

ארבל אסטרחן: קבעו לו חסינות - - -

דוד רותם: סליחה, אם קבעו לי חסינות אז אני אדם חף מפשע, אין סיבה שלא אהיה מועמד.

דוד רותם: מה פתאום שתקבעו תקופה של הכנסת הזאת או תקופה יותר קצרה?

יריב לוין: זו הייתה ההערה שלי.

ארבל אסטרחן: נכון.

ארבל אסטרחן: אגיד מה השבתי גם ליושב ראש הוועדה.

ארבל אסטרחן: היום, לפי חוק החסינות, כאשר הכנסת קובעת חסינות לחבר כנסת לא היא ולא הוא אומרים שהוא חף מפשע.

ארבל אסטרחן: כל מה שהם אומרים זה שלא ניתן לקיים את ההליכים.

ארבל אסטרחן: אגב, גם הוא לא בהכרח טוען שהוא חף מפשע.

ארבל אסטרחן: הוא אומר: אל תקיימו עכשיו, בזמן שאני חבר כנסת, את ההליכים.

ארבל אסטרחן: למה הוא טוען את זה?

ארבל אסטרחן: יש לנו עילות.

ארבל אסטרחן: הוא, למשל, יכול לטעון שאם מקיימים הליכים זה יפריע לו בפעילות בכנסת – "יגרם נזק של ממש לתפקוד הכנסת או ועדה מוועדותיה או לייצוג ציבור בוחרים".

ארבל אסטרחן: למשל, הוא אומר: אני סיעה קטנה, של חבר כנסת אחד, שניים או שלושה, אם אנהל עכשיו הליך פלילי לא אוכל לייצג את ציבור הבוחרים שלי בכנסת.

ארבל אסטרחן: בבקשה תקבעו לי חסינות, שאפשר יהיה להעמיד אותי לדין רק כשאסיים.

ארבל אסטרחן: האם אדם כזה, שהיועץ כבר הגיש טיוטת כתב אישום נגדו בעבירות מאוד חמורות, אתה רוצה שהוא יבחר שופטים?

דוד רותם: הוא יכול להיות שר?

דוד רותם: הוא יכול להיות ראש ממשלה?

ארבל אסטרחן: כן.

ארבל אסטרחן: אבל אנחנו קובעים פה דברים ייחודיים, לגבי מי יכול לבחור שופטים.

ארבל אסטרחן: השאלה אם הכנסת לא רוצה לקבוע סטנדרטים גבוהים לדברים האלה.

ארבל אסטרחן: מבין 120 חברי כנסת – או 80 חברי כנסת, בלי שרים וסגני שרים - - -

דוד רותם: שלא יבחרו בו.

דוד רותם: הרי זה בדיוק העניין, אנחנו עושים צחוק מעצמנו.

דוד רותם: אנחנו קובעים הגבלות במקום שיהיה לנו את האומץ לומר: האיש הזה, אנחנו לא נצביע בשבילו, אז אנחנו קובעים שנעשה לו הנחיות מראש.

ארבל אסטרחן: יש שיקול דעת לוועדת הכנסת, היא רשאית לקבוע.

ארבל אסטרחן: זה כמובן יהיה תלוי באישומים נגדו - - -

יריב לוין: זה היה הטיעון שבו היא ניצחה אותי, כי עד כאן הייתי אתך לגמרי.

יריב לוין: זה משאיר את שיקול הדעת, זה לא אומר שהוא לא יהיה אלא רק מאפשר לך להגיד שלא ניתן לבן-אדם כזה - - -

דוד רותם: זה נותן שיקול דעת, אבל זה עניין נורא פוליטי.

יריב לוין: ציבורי גם.

דוד רותם: וציבורי.

דוד רותם: אני אומר דבר נורא פשוט: אדם הורשע ונקבע שיש עמה קלון אבל הוא לא נידון למאסר, הגיעו הבחירות – הוא יכול להיבחר לכנסת, הוא יכול להיות חבר הוועדה למינוי שופטים, הוא יכול להיות הכול.

ארבל אסטרחן: לא, כי לא עברו עשר שנים מיום שהוא הורשע.

ארבל אסטרחן: זה סעיף 3(א)(2).

ארבל אסטרחן: להיבחר לכנסת הוא יכול, אבל יש דברים מסוימים בכנסת, מאוד מצומצמים, שבהם אנחנו רוצים להגיד שאנחנו מחפשים פה את חברי הכנסת - - -

אורית נוקד: רף יותר גבוה.

ארבל אסטרחן: כן.

ארבל אסטרחן: מבין 80 חברי כנסת תמצאו מישהו שלא הורשע - - -

יריב לוין: אין פה איזו אמת מוחלטת, אבל יש בזה היגיון.

ארבל אסטרחן: אני יודעת שזה לא טיעון, אבל יש גם איזשהו היגיון בהקבלה למה שכבר נקבע לגבי היו"ר.

ארבל אסטרחן: זה מבחינת סייג לכהונה.

ארבל אסטרחן: אנחנו עוברים להשעיה.

ארבל אסטרחן: עכשיו מוצע שהכנסת תוכל להשעות, אבל לפי הצעת ועדת הכנסת.

ארבל אסטרחן: להשעות מכהונתו את נציג הכנסת בוועדת מינויים בהתקיים בו האמור ב-(1) רישא – אם היועץ רצה כתב אישום או מתקיימים הליכים פליליים.

אורית נוקד: להשעות זה נקרא להעביר מכהונה?

ארבל אסטרחן: לא. זה למנות מישהו אחר במקומו עד מה שאמרנו - - -

יריב לוין: זה מצבו של צחי הנגבי כרגע.

יריב לוין: ההשעיה היא זמנית.

דוד רותם: למה הכנסתם פה את ועדת האתיקה?

דוד רותם: מה זה קשור?

ארבל אסטרחן: כי לגבי יו"ר יש את ועדת האתיקה.

ארבל אסטרחן: פה זה לא יהיה רלוונטי.

ארבל אסטרחן: איזה הוראות יחולו מבחינת הפרוצדורה?

ארבל אסטרחן: שוב, יחולו חלק מהוראות סעיפים (3) ו(4), שחלים כאמור על יו"ר וסגן יו"ר, שזה אומר שתהיה לו זכות טיעון, ההליכים יסתיימו תוך שבוע, ההצבעות יהיו גלויות.

ארבל אסטרחן: עד מתי ההשעיה?

ארבל אסטרחן: זה קבוע היום בסעיף 4 – עד מתן פסק דין סופי מזכה או קובע שאין קלון.

ארבל אסטרחן: אם יש פסק דין סופי שקובע שיש קלון הוא עוזב את הכנסת.

ארבל אסטרחן: אם נקבעה חסינות – עד תום תקופת כהונתה של הכנסת או תקופה קצרה יותר.

ארבל אסטרחן: יש כאן גם את הפרוצדורה מבחינת איך זה עולה למליאה, שיו"ר ועדת הכנסת מציג, חבר הכנסת יכול להשיב, 15 דקות לשניהם והצבעה, עוד פעם בלא דיון.

ארבל אסטרחן: עכשיו אנחנו עוברים למתי יש סמכות להעביר מכהונה.

ארבל אסטרחן: אם הוא הורשע במהלך אותה כנסת בפסק דין סופי בעבירה פלילית – פה אדגיש שזה עבירה ללא קלון, כי אם יש קלון הוא מפסיק לכהן – רשאית הכנסת, לפי הצעת ועדת הכנסת, שוב שני השלבים האלה, להעביר אותו מכהונה בוועדת מינויים ושוב יחולו אותם סעיפים 3(ב), (ג) ו-(ה) ו-4(ב) שלפני רגע התייחסתי אליהם.

אורית נוקד: היא רשאית גם שלא?

דוד רותם: אני מציע להחמיר את זה, לומר שאם הורשע אדם זה אוטומטית.

ארבל אסטרחן: תיכף תראו שלגבי דרוזי שאינו חבר כנסת כך הצעתי.

דוד רותם: אני חושב שזה נכון, כי אדם שהורשע בפלילים – תודה רבה, לא רשאי.

דוד רותם: יתחילו משאים ומתנים קואליציוניים וסיפורים.

דוד רותם: לא רוצה את זה.

ארבל אסטרחן: בסדר גמור.

יריב לוין: בסדר גמור.

ארבל אסטרחן: זה היה לגבי חבר כנסת.

ארבל אסטרחן: יש עוד סעיף אחד שהוא טכני – מה קורה לגבי דרוזי שאינו חבר כנסת.

ארבל אסטרחן: פה חשבנו להחמיר, סעיף (ד).

ארבל אסטרחן: "לגבי דרוזי שאינו חבר הכנסת כנציג הכנסת בוועדת מינויים לקאדים-מד'הב יחולו הוראות אלה:" הוא לא יהיה מועמד אם מתקיימים נגדו הליכים פליליים או הוא הורשע בפסק דין סופי בעבירה פלילית וטרם חלפו עשר שנים מיום שפסק הדין נעשה סופי או מיום שגמר לרצות את העונש.

ארבל אסטרחן: זאת אומרת, אין פה שיקול דעת לוועדת הכנסת.

ארבל אסטרחן: הוא לא יהיה אדם.

ארבל אסטרחן: אפשר למצוא אדם – זה קהל הרבה יותר רחב – שלא הורשע.

רונית חייקין: למה זה איפה ואיפה?

ארבל אסטרחן: כי הוא לא חבר כנסת.

ארבל אסטרחן: חבר כנסת, צריך לזכור שהוא נבחר כנבחר ציבור, ואפשר גם לבחור מבין קבוצה קטנה הרבה יותר.

ארבל אסטרחן: מבין כל הדרוזים שאינם חברי כנסת שיבחרו מישהו שלא הורשע.

ארבל אסטרחן: מבחינת השעיה, מוצע פה לתת שיקול דעת לכנסת, לפי הצעת ועדת הכנסת, להשעות אותו אם מתקיימים נגדו הליכים פליליים עד למתן פסק דין סופי.

ארבל אסטרחן: אותן הוראות שדיברנו עליהן, 3(ב), (ג) ו-(ה) יחולו, אבל יש פה שינוי - אמרנו שיש זכות טיעון גם במליאה, אז במליאה יהיה רשאי להשיב בשמו אחד מחברי הכנסת שהציעו אותו.

דוד רותם: אני מתנגד לסעיף הזה.

ארבל אסטרחן: אז מה אתה רוצה?

דוד רותם: השעיה אוטומטית.

דוד רותם: אם זה חבר כנסת אז אני אומר: טוב, הציבור בחר באיש הזה.

יריב לוין: אין בעיה, שכנעת אותנו.

ארבל אסטרחן: אוקיי.

אברהם מיכאלי: איפה מופיע מי חבר הכנסת שימליץ עליו?

ארבל אסטרחן: עשרה חברי כנסת המליצו עליו.

ארבל אסטרחן: אבל פה זה כבר לא יהיה רלוונטי כי ההשעיה אוטומטית.

ארבל אסטרחן: פה אגיד בקצרה שמוצע שאם הוא הורשע - העברה אוטומטית, זה ברור.

ארבל אסטרחן: סעיף (ה), דיברנו עליו קודם אבל אני מציעה לכתוב אותו: אם הוא מונה לשר או לסגן שר לאחר בחירתו, יחדל לכהן כנציג הכנסת.

ארבל אסטרחן: גמרנו את נציגי הכנסת בוועדות לבחירות שופטים, דיינים, קאדים וקאדי-מד'הב.

ארבל אסטרחן: עכשיו יש לנו בחוק עוד הוראה לגבי נציגי כנסת, וזה באסיפה הבוחרת את הרבנים הראשיים.

אורית נוקד: בסעיף (ה) את לא רוצה להוסיף תוך כמה זמן צריך להיבחר מישהו במקומו?

ארבל אסטרחן: זה מופיע בהתחלה, כי אמרנו: תוך ארבעה חודשים מתחילת כנסת או 60 יום מיום שהתפנה מקום וזה בכל מקרה – אם התפטר, מונה לשר וכו'.

ארבל אסטרחן: חוק הרבנות הראשית לישראל קובע שבאסיפה הבוחרת יהיו חמישה חברי כנסת שתבחר הכנסת או ועדה מוועדותיה, שהכנסת הסמיכה לכך – הכנסת לא הסמיכה וכמו שאתם יודעים נעשות בחירות לחמשת הנציגים.

ארבל אסטרחן: פה, מעבר להוראה הזאת בחוק הרבנות הראשית, נכון להיום אין שום השלמה, לא בחוק, לא בתקנון, לא סייגים לכהונה, לא בחירות חשאיות ולא כלום.

ארבל אסטרחן: מה שמוצע כאן זה להחיל חלק מההוראות שחלות על נציגי הכנסת בוועדה לבחירה שופטים, אגיד אלו.

ארבל אסטרחן: קודם כול, חשבנו לא לכלול את ההוראה שזה חייב להיות תוך ארבעה חודשים כי בכנסת הזאת, למשל, לא בחרו עוד נציגי הכנסת.

דוד רותם: כי אין בחירות.

ארבל אסטרחן: בדיוק.

אברהם מיכאלי: גם בכנסת הקודמת לא.

ארבל אסטרחן: בכנסת הקודמת היו.

ארבל אסטרחן: מרציאנו, וקנין, ריבלין, דוד טל ודוד רותם נבחרו ביולי 2008.

ארבל אסטרחן: מה שמוצע להחיל, חוץ מהארבעה חודשים, זה את הפרוצדורה שמזכיר הכנסת מודיע וכל אחד יכול להציע את עצמו, דרך הבחירה שהיא בחירה חשאית – כמו שנעשה בפועל, וכל מה שדיברנו על סייגים לכהונה.

דוד רותם: הכול טוב - תקבעי לי תאריך.

דוד רותם: איפה הבעיה?

דוד רותם: הרי בבחירות לרבנים הראשיים ולרבנות הראשית המשחק הכי גדול של אלה שדואגים נורא לרבנות הראשית ורוצים לוודא שהאנשים שלהם ייבחרו זה המשחק עם התאריכים.

ארבל אסטרחן: אני לא מספיק בקיאה בחוק הרבנות הראשית - כמה זמן מראש יודעים שצריכות להיות בחירות?

אברהם מיכאלי: היו דחיות כמה פעמים.

אברהם מיכאלי: בוועדת החוקה דחינו להם את האורכה.

ארבל אסטרחן: אז אתה רוצה ללכת אחורנית?

ארבל אסטרחן: זאת אומרת, להגיד ש-X זמן לפני שהמועצה צריכה להתכנס - - -

דוד רותם: ודאי, משום שיש גוף בוחר, שצריך להרכיב אותו עד תאריך מסוים - - -

ארבל אסטרחן: אז כמה זמן לפני?

ארבל אסטרחן: חודש לפני?

דוד רותם: שהבחירה תהיה חודש לפני.

ארבל אסטרחן: זאת אומרת: לא יאוחר מחודש לפני המועד שבו מתכנסת האסיפה הבוחרת תבחר הכנסת את נציגיה.

דוד רותם: צריך לכתוב עוד דבר: שאם אחר כך דחו את מועד הבחירות, אותם אנשים נשארו.

ארבל אסטרחן: נשארו בכלל, הבחירות הן בחירות.

ארבל אסטרחן: אין פה הוראה, כמו שיש בחוקים אחרים, שהם יכהנו כל עוד הם חברי הכנסת ואם תמה כהונת הכנסת – עד שתבחר הכנסת החדשה חברים אחרים במקומם.

ארבל אסטרחן: צריך להגיד את זה.

ארבל אסטרחן: זאת אומרת, הם גם עוברים מכנסת לכנסת עד שיש בחירות.

ארבל אסטרחן: עכשיו גמרנו עם המליאה ועם בחירת נציגי הכנסת שבוחרת המליאה.

ארבל אסטרחן: אנחנו עוברים למשהו אחר: בחירת נציג הכנסת לוועדה שמציעה מועמים למשרת היועץ המשפטי לממשלה.

דוד רותם: פה יש שתי אפשרויות: או, כמו בבחירת היועץ המשפטי לכנסת, תקבעו סטטוטורית או אחד מחברי ועדת החוקה.

דוד רותם: עברתי את התהליך הזה ואתם לא יודעים איזה כאב ראש זה.

דוד רותם: כל רגע מישהו בא להגיש את המועמדות שלו ולהוריד את המועמדות שלו.

דוד רותם: אומר: רגע, רק עכשיו נבחרתי, מה אתם רוצים ממני?

דוד רותם: אני לא יכול, תעשו לי טובה, תנו לי להגיש את המועמדות.

דוד רותם: היה לי סיפור.

דוד רותם: בא אלי שלמה מולה ואמר: תשמע, לא ידע שצריך להגיש מועמדות, עכשיו גיליתי.

דוד רותם: אמרתי: בבקשה, תגיש את המועמדות.

דוד רותם: אופיר פינס כתב לי מכתב בכנס נוראי ובגלל זה הוא הוריד המועמדות שלו.

דוד רותם: מה שקרה זה שהגענו ליום הבחירות, בבוקר יום הבחירות הוריד זה והוריד זה, ולהגיד לבחירות הייתי לבד.

ארבל אסטרחן: היום הבחירה נעשית מכוח החלטת ממשלה שאומרת שהיא מקימה ועדה מקצועית ציבורית.

ארבל אסטרחן: הוועדה תציע מועמדים למשרת היועץ המשפטי לממשלה, יש בה חמישה חברים, ואחד מהם הוא חבר כנסת שתבחר ועדת החוקה.

ארבל אסטרחן: לא כתוב "מבין חבריה".

ארבל אסטרחן: כמובן, בתקנון אנחנו יכולים להגביל את זה.

יריב לוין: השאלה היא אם זה נכון להגביל את זה לחברי ועדת החוקה, כי אז סיעה שאין לה ייצוג בוועדת החוקה, אתה מונע ממנה את האפשרות שיהיה לה מועמד.

יריב לוין: זה לא עניין פשוט.

דוד רותם: חברים יקרים, מי שבוחר זו ועדת החוקה.

דוד רותם: יש לי 30 מועמדים, ולהתחיל לעשות הצבעות ומתחיל  בלגן.

אברהם מיכאלי: אני מסכים אתך, דודו, אולי עדיף סטטוטורית.

דוד רותם: אפשר לשנות את זה בהצעת מחליטים.

ארבל אסטרחן: אנחנו עושים הוראה בתקנון הכנסת על משהו שהממשלה יכולה מחר לבטל.

יריב לוין: זו בכלל שערורייה כל השיטה הזאת, מהצורה שבה זה קם – שזה לא בחוק, דרך  - - -

אברהם מיכאלי: למה לא נערב אותם בזה?

דוד רותם: זה חוק ששר המשפטים צריך - - -

יריב לוין: ודאי.

יריב לוין: בעיניי, אי אפשר לבחור אותו רק מקרב חברי ועדת החוקה כי אתה מקפח סיעות שאין להן ייצוג בוועדת החוקה.

יריב לוין: אם, למשל, הליכוד רוצה שאיש מטעמו יהיה המועמד הוא יכול לבצע חילוף בוועדת החוקה.

יריב לוין: סיעה אחרת לא יכולה לעשות את זה אם אין לה ייצוג שם.

יריב לוין: אגיד להם מראש שאני חוסם אותם ולהם לא יכולים בכלל להתמודד?

יריב לוין: לא נראה לי נכון.

יריב לוין: היכולת להתמודד צריכה להיות פתוחה בפני כולם, ולכן עשינו את זה ככה.

יריב לוין: יש פה הגבלה של זמן ויש פה קביעה של תהליך של איך עושים את ההצבעה.

יריב לוין: אז יהיו יותר מועמדים.

דוד רותם: אתה יודע איך זה משגע את השכל?

דוד רותם: תראה מה רוצים ממני: יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט יודיע לכל חברי הכנסת את שמות המועמדים לפחות 48 שעות לפני פתיחת ישיבת הוועדה שבה יתקיימו הבחירות.

רונית חייקין: בסדר, מכתב או אי-מייל.

דוד רותם: תגידו, את מי זה מעניין?

דוד רותם: בוחרים חברי ועדת החוקה, לא בוחרת כל הכנסת.

יריב לוין: אגיד לך את מי זה מעניין.

יריב לוין: אם חבר כנסת הגיש את מועמדותו ושמו נשמט מהרשימה בגלל איזו טעות טכנית, אם לא תודיע לכולם אז הוא לא יידע.

דוד רותם: אל תדאג.

דוד רותם: הוא יבוא, יישב בישיבה.

יריב לוין: מה מפריע להודיע לכולם?

יריב לוין: אני לא רואה בזה שום בעיה, זה עניין טכני.

יריב לוין: שולחים את המייל, במקום לתפוצה חברי ועדת החוקה לתפוצה של כל חברי הכנסת.

רונית חייקין: אם לא תהיה פרוצדורה מסודרת יגידו: כן ידענו, לא ידענו.

רונית חייקין: זה צריך להיות מסודר.

יריב לוין: מה אכפת לך?

יריב לוין: זה אותו מייל, רק לנמענים אחרים.

ארבל אסטרחן: אז כמו שאמרנו, מכוח החלטת הממשלה שנקראת "הודעה בדבר קביעת דרכים והתנאים למינויו של היועץ המשפטי לממשלה" שקובעת שבוועדה שיש בה חמישה חברים יהיה חבר כנסת שתבחר ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, והוא יכהן כל עוד הוא חבר כנסת.

ארבל אסטרחן: כך בהחלטת הממשלה.

ארבל אסטרחן: מה שמוצע זה שיושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט יודיע לכל חברי הכנסת על מועד הבחירה של נציג הכנסת לוועדה המציעה מועמדים למשרת היועץ המשפטי לממשלה.

ארבל אסטרחן: 65(ב) "כל אחד מחברי הכנסת, שאינו שר או סגן שר, רשאי להגיש את מועמדותו בכתב ליושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט עד לנעילת ישיבת הכנסת ביום האחרון בשבוע שלפני יום הבחירה.

ארבל אסטרחן: (ג) יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט יודיע לכל חברי הכנסת על שמות המועמדים לפחות 48 שעות לפני שעת פתיחת ישיבת הוועדה שבה יתקיימו הבחירות".

ארבל אסטרחן: זה בקורלציה למה שקבענו קודם.

דן מרזוק: סעיף קטן (א) הוא לא בקורלציה כי תיקנו אותו, לדעתי, וקבענו שם מועד אחר.

ארבל אסטרחן: שבועיים, נכון.

יריב לוין: אז בואו נעשה אותו דבר.

אברהם מיכאלי: מי פונה ליושב ראש ועדת החוק למנות נציג?

אברהם מיכאלי: הממשלה פונה?

דוד רותם: לא, פונה השופט שהוא יושב ראש הוועדה.

יריב לוין: למעשה, גם זה לא צריך.

יריב לוין: הרי מה קורה?

יריב לוין: הוועדה היא ועדה מתמדת כי לכאורה, אם היועץ המשפטי לממשלה מתפטר מחר או קורה משהו, אותה ועדה ממשיכה.

יריב לוין: מנדט הוועדה לא הסתיים בתהליך הבחירה.

יריב לוין: אז התהליך הוא כזה, שכמו בוועדות המינויים האחרות - - -

ארבל אסטרחן: זה נכון, אבל לא חייבים בתחילת כנסת.

יריב לוין: לכן אני חושב שאולי כן כדאי לעשות אותו הסדר, כי המצב צריך להיות שאנחנו  ממנים נציג שיושב שם באופן מתמיד.

דוד רותם: כל עוד אני לא יודע שצריך למנות יועץ משפטי, מה פתאום שאני אקבע?

דוד רותם: אני מוכן שיקבעו שתוך שלושה ימים מיום כינוס הכנסת יבחרו את הנציג הזה.

דוד רותם: מה אכפת לי?

דוד רותם: מה שיקרה זה דבר נורא פשוט – אתה תגרום לכך שאף אחד לא יגיש את המועמדות שלו, כי אני יודע שיש בחירות ליועץ המשפטי עוד שבע שנים.

אברהם מיכאלי: אז אולי זה עדיף, אגיל לך למה.

אברהם מיכאלי: דווקא אותו אחד שיישב כנציג הכנסת יודע שהוא יושב שם כנציג, ואז אין לו שיקולים אם זה יועץ משפטי א' או ב' או ג'.

יריב לוין: יותר מזה.

יריב לוין: בלשכת עורכי הדין, שגם לה יש נציג, בוחרים ככה.

יריב לוין: ברגע שהתפנה המקום של הנציג שלהם הם בוחרים נציג והוא יושב.

יריב לוין: היה אפילו מצב שנבחר נציג שלא בחר אף פעם יועץ, כי תקופת הכהונה שלו הייתה יותר קצרה מאשר פרק הזמן של הכהונה של מזוז.

ארבל אסטרחן: ברבנות הראשית לא עשינו את זה, לא אמרנו שזה יהיה בתחילת כנסת.

יריב לוין: לטעמי זה הכי נכון.

יריב לוין: המצב התקין הוא שיש ועדה בהרכב מלא.

דוד רותם: אבל אין ועדה.

יריב לוין: ועדה יש כל הזמן.

דוד רותם: אני מדבר על הבחירות לרבנות הראשית.

ארבל אסטרחן: אבל נציגי כנסת יכולים להיות.

אברהם מיכאלי: לחלק מהג'ובים שבהסכמים קואליציוניים אפשר לכתוב את זה – נציג כנסת.

רונית חייקין: ואם זה יהיה מישהו של האופוזיציה?

אברהם מיכאלי: אז תהיה על זה תחרות בכנסת.

אברהם מיכאלי: אבל הקואליציה תחשוב: יש לנו איזה ג'וב לרצות מישהו, אז הוא יישב בוועדה.

רונית חייקין: זה כבר יהיה נעול מלכתחילה לקואליציה.

רונית חייקין: זה גם לא נכון.

אברהם מיכאלי: בבחירות, בכל מקרה הקואליציה יכולה פה לסגור, אז מה זה משנה?

רונית חייקין: כן, אבל ככה כבר ישר נעלת.

אברהם מיכאלי: אגיד לך למה אני חושב לעשות את זה, כי הכנסת, את התפקידים שלה צריכה למלא באופן קבוע – ועדה מתמדת, כמו שיריב אמר.

דוד רותם: במקום שיש ועדה.

יריב לוין: פה יש ועדה, כך שפה אני לא רואה שום סיבה.

יריב לוין: הוועדה קיימת כל הזמן.

דוד רותם: מתי מתחלפים חברי הוועדה?

יריב לוין: זה משתנה.

יריב לוין: הלשכה, נדמה לי, בוחרת את הנציג שלה פעם בארבע שנים או פעם בשלוש שנים; הכנסת, כאשר מתחלפת כנסת.

יריב לוין: אבל הוועדה קיימת כל הזמן.

יריב לוין: היא לא הפסיקה.

אברהם מיכאלי: השופט מתחלף, לפי איזו החלטה?

יריב לוין: אני לא זוכר.

ארבל אסטרחן: לדעתי, כשצריך לבחור הממשלה ממנה שופט חדש.

יריב לוין: כן.

יריב לוין: אבל הלכה למעשה הוועדה קיימת.

ארבל אסטרחן: כתוב בהחלטת הממשלה: הוועדה המקצועית תהיה קבועה.

יריב לוין: ברור.

אברהם מיכאלי: צריך שהמשבצת תהיה מלאה.

יריב לוין: בואו נלך לאותו הסדר - שייבחר באותו תאריך.

ארבל אסטרחן: ארבעה חודשים ו-60 יום מיום שהתפנה?

יריב לוין: זה גם נכון, אז בחבילה אחת ייסגר הכול.

ארבל אסטרחן: אתם רוצים אולי גם ברבנות לעשות ככה?

דוד רותם: לא, לא.

ארבל אסטרחן: טוב.

ארבל אסטרחן: "(ד) בחירת נציג הכנסת תהיה בהצבעה גלויה, כמפורט להלן:"

דוד רותם: למה אני לא יכול להצביע?

דוד רותם: אני חבר חוקה - - -

ארבל אסטרחן: כי אתה מועמד.

ארבל אסטרחן: זה נותן לך עדיפות על פני מועמד שאינו חבר ועדת החוקה.

יריב לוין: אני מקבל את זה.

דוד רותם: אני מועמד להיות בוועדה למינוי שופטים - - -

ארבל אסטרחן: בכנסת אי-אפשר להחליף אותך.

ארבל אסטרחן: בוועדה אפשר להחליף אותך.

אורית נוקד: אז צריך לכתוב שיכול להיות מוחלף.

יריב לוין: למה שיהיה מוחלף?

יריב לוין: ואם אני סיעת יחיד ואין מי שיחליף אותי?

ארבל אסטרחן: אין סיעת יחיד.

יריב לוין: למה לא?

יריב לוין: בהתפלגות.

דוד רותם: איזו עדיפות יש לי על פני מישהו אחר?

ארבל אסטרחן: כי הוא לא חבר ועדת החוקה אז אין לו אצבע.

ארבל אסטרחן: אתה חבר ועדת החוקה, יש לך אצבע.

ארבל אסטרחן: הרעיון הזה בא לי כי ראיתי שחבר הכנסת לוין בבחירות האחרונות לא הצביע - - -

דוד רותם: הוא לא היה חבר ועדה.

ארבל אסטרחן: הוא היה.

ארבל אסטרחן: עברת את השמות והוא אמר: אני לא מצביע.

דוד רותם: אז אגיד לך: בואי שבי במקומי.

דוד רותם: את לא תצביעי במקומי?

דוד רותם: זה הרי אותו דבר.

יריב לוין: לא, זה לא הגיוני.

יריב לוין: אני מסכים אתך לגמרי.

אברהם מיכאלי: הצבעה חשאית, מצביע מועמד?

ארבל אסטרחן: במליאה אדם מצביע בעד עצמו כי אי-אפשר להחליף אותו.

ארבל אסטרחן: במליאה אף פעם אין ניגוד עניינים.

ארבל אסטרחן: בוועדה יש ניגוד עניינים, אז אפשר להחליף.

יריב לוין: אבל לא תמיד את יכולה להחליף.

דוד רותם: אני יכול להחליף.

דוד רותם: נאמר שהיו"ר יריב לוין היה אומר למישהו לבוא במקומו, אז הוא לא היה מצביע בשבילו?

דוד רותם: זו אותה עדיפות, זו עדיפות שיש לחברי ועדת החוקה.

דוד רותם: יש להם עדיפות.

יריב לוין: ארבל, אין היגיון בסעיף הזה.

ארבל אסטרחן: בסדר, אני מורידה את זה.

רונית חייקין: מה ההיגיון שחבר כנסת לא יכול להצביע על ערעור שלו בוועדה בהצעה דחופה?

יריב לוין: אני גם לא מבין.

יריב לוין: את צודקת, אני מסכים.

רונית חייקין: הרי הוא יביא מישהו אחר מהסיעה שלו שיצביע בדיוק כמוהו.

רונית חייקין: שנו גם את זה.

ארבל אסטרחן: (ד)(1) יורד.

ארבל אסטרחן: "(2) היה יותר ממועמד אחד, יאמר כל אחד מחברי הוועדה המשתתף בהצבעה את שם המועמד שהוא תומך בו, והמועמד שקיבל את מרב קולות המשתתפים – ייבחר".

יריב לוין: זה התהליך שאתה עשית.

יריב לוין: פשוט את התהליך שאתה ביצעת.

ארבל אסטרחן: "(3) היה מועמד אחד, יאמר כל אחד מחברי הוועדה המשתתף בהצבעה אם הוא תומך בו או מתנגד לבחירתו, והוא ייבחר אם מספר הקולות בעדו עלה מספר הקולות נגדו.

ארבל אסטרחן: (ה) הוראות סעיף 63(א) עד (ה)" – שזה הסייג לכהונה, השעיה והעברה מכהונה – "יחולו - - - גם על נציג הכנסת בוועדה".

דוד רותם: אין שום בעיה.

אברהם מיכאלי: פה חסרה ההוראה שאמרנו קודם – במידה שיש יותר אז צריך לעשות סיבוב חדש.

ארבל אסטרחן: אפשר לומר את זה, למרות שאני חושבת שזה ברור.

ארבל אסטרחן: יש עוד שני מקרים שמצאתי שבהם הכנסת בוחרת נציגים, זה מה שיש בסעיף 66(1) ו-(2).

ארבל אסטרחן: יש לנו את חוק יד בן-צבי.

ארבל אסטרחן: החוק אומר שתהיה ליד בן-צבי מועצה, שמספר חבריה לא יפחת מ-25 ולא יעלה על 50, ובהם שלושה חברי כנסת שתבחר ועדת החינוך והתרבות של הכנסת.

אברהם מיכאלי: החוק הזה מ-1969?

ארבל אסטרחן: כן.

רונית חייקין: השתמשו בזה פעם?

ארבל אסטרחן: כן.

ארבל אסטרחן: אגב, יש תקנון יד בן-צבי, שאומר שחברי מועצת יד בן-צבי יהיו "חבר הכנסת שתבחר ועדת החינוך".

ארבל אסטרחן: כלומר, החוק אומר שלושה, התקנון אומר אחד-  ברור שהחוק גובר.

ארבל אסטרחן: כן, נעשו לזה בחירות בקדנציה הזאת, זבולון אורלב היה יושב ראש הוועדה.

אברהם מיכאלי: כן?

אברהם מיכאלי: עשו עכשיו את החוק של בית פרומין.

ארבל אסטרחן: אבל שם אין חברי כנסת.

אברהם מיכאלי: זה האבסורד.

אברהם מיכאלי: הכנסת משקיעה שם 67 מיליון שקל.

אברהם מיכאלי: יש שם תקציב כנסת.

ארבל אסטרחן: שם זה גוף של הכנסת.

אברהם מיכאלי: והכנסת מנהלת?

ארבל אסטרחן: לא. זה גוף של הכנסת, אבל עשו שם מועצה מייעצת, שמורכבת - - -

אברהם מיכאלי: שחברי הכנסת כן נמצאים שם?

ארבל אסטרחן: אין שם חברי כנסת - - -

אברהם מיכאלי: זה אבסורד.

אברהם מיכאלי: כל כך הרבה כסף השקענו שם.

ארבל אסטרחן: אבל זה תחת יושב ראש הכנסת, זו מחלקה של הכנסת.

ארבל אסטרחן: בכל מקרה, מה שמוצע זה שהבחירות ייעשו כמו שדיברנו על בחירת נציג ועדת החוקה ליועץ המשפטי, אבל במקום ועדת חוקה תבוא ועדת חינוך.

יריב לוין: אנחנו לא צריכים להחיל על זה את כל הוראות הפסלות למיניהן, כי זה לא גוף שבוחר נושאי משרה שיפוטית.

ארבל אסטרחן: נכון, לא חלות הוראות סעיף 65(ה).

ארבל אסטרחן: אבל כן חל שמודיעים שבועיים מראש, הבחירה תהיה גלויה, מי שיכול לכהן הוא לא שר או סגן שר וכו'.

אברהם מיכאלי: היום יש שלושה נציגי כנסת שיושבים במועצה?

ארבל אסטרחן: כן, אני די בטוחה.

ארבל אסטרחן: יש לנו תקנות משנת 59' שנקראות "תקנות המבחן".

ארבל אסטרחן: ניסיתי לעשות פה בירור ולא ממש הצלחתי.

ארבל אסטרחן: יש לנו הוראה ששר הרווחה ימנה קציני מבחן, יש את שירות המבחן – כל מיני הוראות.

ארבל אסטרחן: יש סעיף שאומר: תוקם ועדת מבחן שתייעץ לשר הרווחה ולשירות המבחן בכל עניין הנוגע למבחן.

ארבל אסטרחן: ואז יש סעיף שעניינו חברי הוועדה: השר ימנה 15 עד 20 חברי ועדה, ובלבד שבתוכה יהיו שופט, פרקליט, קצין משטרה, קצין צה"ל, חבר כנסת, פסיכיאטר.

יריב לוין: אבל זה "השר ימנה", אז אנחנו לא בוחרים.

אברהם מיכאלי: איך שר יכול למנות חבר כנסת?

אברהם מיכאלי: הכנסת צריכה לבחור חבר כנסת.

יריב לוין: לא בהכרח.

אברהם מיכאלי: זה משהו אבסורדי.

אורית נוקד: אבל להכניס את סעיפי הפסלות.

אורית נוקד: זה קצין מבחן, זה משהו שקשור לעניי הפלילי.

יריב לוין: לא, אני לא יודע אם זה עובד.

יריב לוין: זה גם מינוי של השר ולא בחירה של הכנסת.

יריב לוין: עזבי את זה.

ארבל אסטרחן: אוקיי.

ארבל אסטרחן: אני רוצה לומר שאין היום ועדת מבחן, אין בה חבר כנסת.

ארבל אסטרחן: ביקשתי שיעשו בירור אם זה היה בעבר - עוד מבררים לי.

יריב לוין: זה לא רלוונטי.

יריב לוין: זה משהו שהיה ב-59'.

יריב לוין: היום אף אחד לא היה קובע תקנות כאלה, אבל הפתרון לעניין הזה הוא לא במסגרת התקנון.

ארבל אסטרחן: אז יהיה לנו את סעיף 66 בלי (19 – רק את יד בן-צבי וגמרנו.

יריב לוין: בדיוק.

יריב לוין: אז אפשר את כותרת השוליים לשנות ל: "בחירת נציג ליד בן-צבי".

ארבל אסטרחן: כן.

ארבל אסטרחן: אני צריכה לעשות פה כל מיני התאמות.

ארבל אסטרחן: חוק בתי המשפט קובע בסעיף 25 שבבית המשפט העליון יהיו שופטים במספר שקבעה הכנסת בהחלטה.

ארבל אסטרחן: הכנסת קבעה בהחלטה את המספר הנוכחי, שהוא 15 שופטים.

ארבל אסטרחן: היא קבעה את זה ב-24 בדצמבר 2003, שהחל מ-1 בינואר 2004 זה יהיה המספר.

ארבל אסטרחן: ועדת הכנסת קבעה בזמנו נוהל דיון בכנסת בבחירת השופטים.

ארבל אסטרחן: זה נוהל שנקבע ב-95'.

ארבל אסטרחן: חשבנו עכשיו, כשאנחנו מתקנים את התקנון, להכניס אז זה וחשבנו שמתאים כאן כי זה קשור לנושא של בחירת נושא משרה שיפוטית.

ארבל אסטרחן: אתן לזה ראש פרק אחר, אבל בגדול זה מתאים.

ארבל אסטרחן: מה שמוצע זה שאותו נוהל שקבעה ועדת הכנסת ב-95' להפוך לסעיף תקנון, בשינויים מסוימים.

יריב לוין: זה החוק שניסינו להעביר כדי לשנות את הסיפור הזה.

יריב לוין: לא הצלחנו.

אורית נוקד: איך שסעיף 67(א) מנוסח זה לא נשמע טוב.

אורית נוקד: זה כאילו שאנחנו מתעלמים מחוק קיים ונקבע נהלים.

אורית נוקד: צריך לנסח אחרת, שמה שאת עושה כאן זו פרשנות למה שכתוב בחוק.

יריב לוין: כן.

יריב לוין: שהחלטת הכנסת בעניין זה תיעשה לפי הצעה של ועדת החוקה, חוק ומשפט.

יריב לוין: צודק.

ארבל אסטרחן: בסדר גמור.

ארבל אסטרחן: הנוהל, שנקבע ב-95', הוא קצת חסר לטעמי ולכן מה שכאן הוא טיפה יותר מפורט.

ארבל אסטרחן: הוא אומר: הוגשה בקשה לכנסת להחליט על שינוי במספר שופטי בית המשפט העליון לפי סעיף 25 - לא כתוב מי יכול להגיש – יעבירנה יושב ראש הכנסת לוועדת החוקה, חוק ומשפט לדיון.

ארבל אסטרחן: זה הנוהל שקבעה ועדת הכנסת.

אורית נוקד: כפרשנות לסעיף 25.

ארבל אסטרחן: נכון, נוהל משלים.

ארבל אסטרחן: היום אומר אותו נוהל שקבעה ועדת הכנסת שהוגשה בקשה - לא אומרים מי יגיש – יעבירנה יושב ראש הכנסת לוועדת החוקה.

ארבל אסטרחן: ועדת החוקה תביא בפני הכנסת את הצעתה ואת הצעות חברי הכנסת המשיגים על הצעת הוועדה.

ארבל אסטרחן: כל משיג יקבל בכנסת רשות דיבור לחמש דקות להנמקת הסגתו – זה מה שקיים היום בנוהל.

ארבל אסטרחן: יושב ראש ועדת החוקה או חבר הוועדה שנתמנה לכך על-ידיו ישיב למשיגים, ורשאי הוא לדחות את תשובתו עד לסיום הדיון.

ארבל אסטרחן: יתקיים דיון אישי ותיערך הצבעה על ההסגות ועל הצעת הוועדה.

ארבל אסטרחן: זה שקיים היום וכמו שאמרתי, חשבנו להכניס את זה לתקנון כאן בהקשר של בחירת נושא משרה שיפוטית.

דוד רותם: מצוין, רק דבר אחד: אין היום בנוהל 45 יום, אין - - -

ארבל אסטרחן: אין מי יכול להגיש.

דוד רותם: תגישו כמה שאתם רוצים.

דוד רותם: אני אקבע מתי יהיה הדיון, אתייעץ עם יושב ראש ועדת הכנסת תוך כמה זמן לעשות את זה, יהיו כל מיני תנאים, דרישות, הסכמות.

דוד רותם: תבינו דבר אחד, יש פה 120 חברי כנסת.

דוד רותם: הגיש חבר הכנסת היו"ר יריב לוין, הוא רוצה 18 שופטים.

דוד רותם: אחרי 45 יום קיימתי דיון, הבאתי לכנסת, עשינו את כל הפרוצדורה וההצעה שלו נפלה.

דוד רותם: למחרת הוא מגיש הצעה אחרת.

יריב לוין: אז פה אין בכלל ויכוח שצריך לקבוע איזשהו פרק זמן שלאחר ההחלטה לא ניתן לשנותה.

דוד רותם: לא, אתה פישלת ולא הצגת את זה נכון וביקשת 18.

דוד רותם: אם היית מבקש - - -

ארבל אסטרחן: עולה למליאה הצעת ועדה.

דוד רותם: אבל מה שקורה זה שיבואו בטענות ויגידו: אדוני היקר, אם היה היו"ר יריב לוין מבקש 19 אז אולי הוועדה כן הייתה - - -

ארבל אסטרחן: הוא לא מבקש, הצעת הוועדה - - -

דוד רותם: כל אחד מחברי הכנסת מגיש לי הצעה.

יריב לוין: כן, ואתה דן.

יריב לוין: אני רציתי 18 והוועדה שלך החליטה 17.

דוד רותם: לא, הוועדה שלי החליטה לא להקדים.

יריב לוין: לא משנה, מה שהחליטה.

יריב לוין: עכשיו תבוא למליאה החלטת הוועדה והסתייגויות, שיכולים להגיש חברי הכנסת.

יריב לוין: אחד הגיש הסתייגות ל-28, אחד הגיש חמישה וכו'.

יריב לוין: תתקיים הצבעה, פתוחה בפני כל אחד אפשרות להציע איזה מספר שהוא רוצה.

יריב לוין: תצביע הכנסת ובסוף תהיה החלטה – בין להשאיר את המצב הקיים, בין לקבל את ההצעה המקורית שלי ובין לקבל את הצעת המסתייג, יהיה אשר יהיה, עם המספר שקבע.

יריב לוין: בנקודה הזאת אני מסכים אתך שצריך להגיד שמכאן יש פרק זמן שבו אי-אפשר לחדש את התהליך.

דוד רותם: אבל אני גם לא מסכים שיהיה כתוב: הוועדה תדון ותחליט בבקשה בתוך 45 יום.

יריב לוין: אלא?

ארבל אסטרחן: כמו שאתה לא מגביל אותו בחקיקה.

דוד רותם: אני מסכים שיהיה, באותה תקופה שבה יהיה כתוב בוועדת הכנסת, שכשיביאו אליה חוק שבו כמה שמות היא תחליט בתוך כך וכך זמן.

דוד רותם: בתוך אותו שבוע – אני מסכים.

יריב לוין: שבוע?

יריב לוין: זה פרק הזמן הסביר?

דוד רותם: ודאי.

דוד רותם: זה לא עניין לקיים דיון רציני.

יריב לוין: לא?

דוד רותם: לא.

יריב לוין: אתה לא מבין את מהות תפקידה של ועדת הכנסת.

יריב לוין: פה יש דיונים מאוד רציניים והשאלה איזו ועדה תדון באיזה חוק היא שאלה שיכולה להכריע את כל תוצאת הליך החקיקה.

אורית נוקד: בתור מישהו אובייקטיבי, יש משהו במה שדודו אומר, שיש מקבילה לפררוגטיבה של יו"ר ועדה לקבוע.

דוד רותם: ליו"ר ועדה יש פררוגטיבה לקבוע את סדר הדיונים אצלו.

דוד רותם: למשל, יש אצלי עכשיו בקשה להגדלת מספר שופטי בית המשפט העליון ויש לי באותו זמן על השולחן הצעת חוק לתיקון חוק החוזים.

דוד רותם: אני חושב שחוק החוזים יותר חשוב מהגדלת מספר השופטים.

יריב לוין: אז אתה יכול לעשות את שניהם: את חוק החוזים היום ואת הגדלת מספר השופטים מחר.

דוד רותם: אבל יש לי עוד כמה דברים.

יריב לוין: פה בא תפקיד ועדת הכנסת, לדאוג שתוכל לתמרן.

דוד רותם: לא ביקשתי להעמיס עליה, לכן אני אומר שלא תקבעו לי פה את 45 היום האלה.

יריב לוין: ואז מה?

יריב לוין: לכאורה אפשר לבקש את הבקשה, ואם יושב בתפקיד מישהו שמתנגד לעניין ברמה העקרונית הוא יסכל למעשה תהליך?

דוד רותם: קודם כול, התשובה היא כן.

דוד רותם: גם היום אני יכול לסכל.

יריב לוין: אם יהיה 45 יום איך אתה יכול?

דוד רותם: אקבע את הדיון ליום ראשון ב-8:00 בבוקר או יום חמישי ב-4:00 אחרי הצהריים.

יריב לוין: אין בעיה.

יריב לוין: ותחליט מה?

דוד רותם: ואחליט לבד שאני דוחה את הבקשה.

יריב לוין: יפה, ואני אגיש עליה הסתייגות ויצביעו עליה במליאה.

דוד רותם: לא תוכל, כי לא תהיה באותו יום.

ארבל אסטרחן: השגות יוגשו רק בישיבה.

ארבל אסטרחן: אולי צריך להגיש את זה.

יריב לוין: מה זה אני לא אהיה?

יריב לוין: מתי שתקרא לי אבוא.

אברהם מיכאלי: היום היה לי ויכוח אתו, האם מסתייג שלא נמצא בוועדה, מותר לדון בהסתייגות שלו?

יריב לוין: אצלי אני נותן גם למי שלא היה פה להגיש הסתייגויות.

דוד רותם: יש סעיף של החלטת ועדת הכנסת, שאומר שזה אפשרי.

יריב לוין: אז מה אתה מציע?

דוד רותם: שלא תהיה הגבלת זמן.

יריב לוין: ומה יקרה?

דוד רותם: מה שיקרה בכל דבר.

דוד רותם: בהצעת חוק הגבלת אותי אי פעם?

יריב לוין: אבל זה לא אותו דבר.

דוד רותם: הדבר היחיד שהגבלת אותי, שכאשר מועבר אליי מהנשיאות דיון דחוף אני צריך לדון בו תוך שבוע.

דוד רותם: אין הגבלה אחרת.

יריב לוין: השאלה היא כזאת: החוק קובע שהכנסת תקבע את מספר השופטים.

יריב לוין: בעיניי, קביעה שהיא לא טובה.

יריב לוין: זה לא סוד, לכן הצעתי לשנות אותו.

יריב לוין: אבל ברגע שזה החוק, בא חבר כנסת ואומר: אני רוצה שנקבע.

יריב לוין: ואז מסכמים  את ההליך ולא מקיימים אותו.

יריב לוין: אז מה?

יריב לוין: פה הבעיה.

דוד רותם: אתה מגיש הצעת חוק והיא עוברת בקריאה טרומית והיא הולכת לוועדת הפנים והגנת הסביבה.

דוד רותם: יושב ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה לא אוהב את הצעת החוק שלך.

דוד רותם: הוא יכול לסכל אותה?

דוד רותם: כן.

יריב לוין: אבל אז יש לי אפשרות להעביר אותו אחרי שישה חודשים בכל מיני אמצעים.

דוד רותם: הוא יכול לעשות לך את התרגיל הקלאסי הידוע: הוא מקיים ישיבה - - -

ארבל אסטרחן: הוא צריך לסיים תוך שישה חודשים.

ארבל אסטרחן: אם הוא לא מסיים תוך שישה חודשים אפשר לפנות לוועדת הכנסת ולבקש שתעביר.

דוד רותם: לסיים תוך שישה חודשים?

דוד רותם: אני לא חושב שאת צודקת.

אורית נוקד: זה גם הבדל בין משהו שהוא תהליך חקיקתי לבין משהו שנקבע לפי חוק.

יריב לוין: זה נגזר על פי חוק, שהכנסת אמורה לקבוע.

ארבל אסטרחן: כתוב: והוועדה לא החזירה את הצעת החוק לכנסת.

יריב לוין: לא אכפת לי שתגיד לי ש-45 יום זה מעט מדי.

דוד רותם: אז תעשו 180 יום, כמו אותם שישה חודשים וגם תקבע לי הגבלה שאי-אפשר להגיש כל שבוע - - -

יריב לוין: מאה אחוז, זה בוודאי נכון.

יריב לוין: לזה אני מסכים.

יריב לוין: אתה רוצה 180 יום או פחות?

דוד רותם: 180 יום.

אברהם מיכאלי: מה לגבי יו"ר הכנסת שמחזירים חזרה לוועדה?

דוד רותם: אתה רוצה שנקבע תוך כמה זמן הוא צריך להעלות?

דוד רותם: אני חושב שצריך לקבוע דבר כזה.

אברהם מיכאלי: ודאי.

אברהם מיכאלי: עבדנו, עמלנו, אישרנו חוק אחרי חצי שנה – מחזירים לך בחזרה.

יריב לוין: הפרק הבא יהיה פרק החקיקה.

דוד רותם: זה אחד הדברים שנמנעתי מלעשות אותו כי אני לא יכול לסבול את זה.

דוד רותם: אבל הבניין השכן היה שמח מאוד לדון בעתירה נגד יושב ראש הכנסת, למרות נוסח החוק.

יריב לוין: על מה?

דוד רותם: שהוא לא נותן לי להעלות הצעות חוק.

אברהם מיכאלי: שמעתי החזיר לך.

דוד רותם: הוא לא יכול להחזיר לי.

יריב לוין: דודו, 180 יום זה הרבה לטעמי.

יריב לוין: בוא נעשה 120 יום בסעיף (ב).

יריב לוין: צריכה להיות הגבלה, שהוועדה לא תשוב ותדון בעניין לפחות שנה מאז שנתקבלה ההחלטה בכנסת על שינוי, כי אפשר לשחק שם עם המספרים כל שני וחמישי.

ארבל אסטרחן: ואם הכנסת לא קיבלה החלטה על שינוי?

יריב לוין: לא משנה.

ארבל אסטרחן: מיום שהתקבלה החלטת הכנסת, תוך שנה.

ארבל אסטרחן: אז נחזור לסעיף (א).

ארבל אסטרחן: לפי מה שאורי הציע, לא נגד "לא תחליט הכנסת" אלא משהו כמו: "החלטת הכנסת בעניין מספר השופטים תתקבל רק לפי הצעה של ועדת החוקה, חוק ומשפט".

ארבל אסטרחן: "(ב) כל אחד מחברי הכנסת רשאי להגיש ליושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט הצעה שהכנסת תשנה את מספר השופטים".

ארבל אסטרחן: האם הוא חייב לנקוט במספר?

יריב לוין: כן, למספר כפי שיקבע בהצעתו.

ארבל אסטרחן: "ויציין מה המספר שהוא מציע".

יריב לוין: אגב, בן-ארי ואני הגשנו הצעת חוק לתקן את זה ולקבוע שהמספר יהיה בחוק ולקבוע 18.

יריב לוין: ועדת השרים לחקיקה הפילה את החוק שלנו.

אברהם מיכאלי: הייתה הצעת חוק של גדעון סער בזמנו.

יריב לוין: לא, גדעון סער זה סיפור אחר.

דוד רותם: אתה מבין מה אתה עושה?

דוד רותם: אתה קובע 18, מחר הסעיף הזה עובר ואקבל ממך מכתב: אדוני, אני רוצה להגדיל את המספר.

דוד רותם: בתוך 120 יום אני צריך לדון בזה, לקבל החלטה ולהעלות למליאה.

דוד רותם: אתה רוצה שאני אקבל החלטה, ואני יודע מה יקרה.

דוד רותם: אם לא אאשר את ההצעה שלך אני יכול לחכות עם החוקים שלי עד - - -

יריב לוין: נו, באמת.

דוד רותם: אמרת את זה ברדיו.

יריב לוין: הנני מודיעך שזה לא המצב.

ארבל אסטרחן: האם רוצים שכל חבר כנסת יוכל להציע או כל עשרה, כמו שיכולים להציע נשיא?

דוד רותם: נעשה כל עשרה חברי כנסת.

יריב לוין: מאה אחוז.

ארבל אסטרחן: האם רוצים לאפשר גם לממשלה או לשר המשפטים או לנשיא העליון - - - ?

דוד רותם: נשיא העליון, אני עובד שלו?

דוד רותם: אני מסכים שגם נשיא העליון יוכל להגיש, אבל אז יש לי 960 יום לקבל החלטה.

דוד רותם: אני לא עובד שלו.

ארבל אסטרחן: אוקיי.

ארבל אסטרחן: והממשלה?

דוד רותם: הממשלה בוודאי יכולה להגיש.

ארבל אסטרחן: אז צריך להגיד את זה.

ארבל אסטרחן: כל עשרה חברי כנסת וכן הממשלה רשאים להגיש.

דוד רותם: או שר המשפטים.

דוד רותם: הוא יכול להגיש לבד.

ארבל אסטרחן: אז להגיד הממשלה או שר הממשלה?

אברהם מיכאלי: למה שר המשפטים לבד?

אברהם מיכאלי: זו הממשלה.

ארבל אסטרחן: ואז אנחנו אומרים שהוועדה תדון ותחליט בתוך 120 ימים מיום הגשתה.

ארבל אסטרחן: ימי הפגרה לא יבואו במניין הימים.

ארבל אסטרחן: "(ג) החליטה ועדת החוקה, חוק ומשפט להציע לכנסת לשנות את מספר השופטים בבית המשפט העליון, תונח הצעתה על שולחן הכנסת" – פתאום אני חושבת שזה לא טוב כי אם היא החליטה לא לשנות, אז לא תונח הצעתה?

דוד רותם: נכון.

ארבל אסטרחן: זה לא טוב.

יריב לוין: החלטת ועדת החוקה, חוק ומשפט תונח - -

ארבל אסטרחן: - - בדבר מספר השופטים תונח על שולחן - -

דוד רותם: החלטת ועדת החוקה, חוק ומשפט בבקשה כאמור לעיל תונח על שולחן הכנסת.

ארבל אסטרחן: אוקיי.

ארבל אסטרחן: "תונח על שולחן הכנסת, בצירוף השגות שהגישו חברי הכנסת, אף אם אינם חברי הוועדה".

ארבל אסטרחן: פה אני רוצה להגיד שהם צריכים להגיש את ההשגות בזמן הדיון, כל עוד לא הסתיים הדיון.

דוד רותם: כן.

יריב לוין: כן, תתחמי את זה.

דוד רותם: ולא שישלחו לי אותן בדואר.

ארבל אסטרחן: שיגישו חברי הכנסת במהלך הדיון בוועדה.

דוד רותם: במהלך הדיון, זה יכול להיות: אני שולח לך ומבקש שתעשה לי - - -

ארבל אסטרחן: אפשר להגיד: שהגישו ונימקו חברי הכנסת במהלך הדיון בוועדה.

דוד רותם: כן.

אברהם מיכאלי: מתי שינינו את זה, שחבר כנסת יכול להיעדר מדיון בהסתייגות שלו?

ארבל אסטרחן: בוועדה או במליאה?

אברהם מיכאלי: בוועדה.

ארבל אסטרחן: לדעתי, יש כוכבית לזה מזמן, שהוא יכול לבקש שמישהו אחר ינמק בשבילו.

דוד רותם: הוא מפיק מכתב.

ארבל אסטרחן: חייבים לנמק.

דוד רותם: הוא מנמק במכתב שלו.

אברהם מיכאלי: בוועדת כספים קיבלנו הנחייה שמי שלא בא להסתייגות שלו – ההסתייגות שלו נמחקת.

יריב לוין: אני נוקט גישה ליברלית.

דוד רותם: גם אני.

ארבל אסטרחן: במקרים כאלה אני שמה הסתייגויות דיבור.

ארבל אסטרחן: לקבל הסתייגויות מהותיות כשלא - - -

אברהם מיכאלי: היו הבוקר הסתייגויות תוכן.

אברהם מיכאלי: אני ודודו הסתבכנו בחוק ההסדרים.

ארבל אסטרחן: "חבר הכנסת רשאי לבקש כי הוועדה תדון בהצעתו גם שלא בנוכחותו.

ארבל אסטרחן: חבר כנסת שלא הגיש הצעה בכתב רשאי לבקש כי יוזמן לדיון".

דוד רותם: נכון, זה בדיוק העניין.

דוד רותם: לכן הוא מגיש בכתב - - -

ארבל אסטרחן: הבעיה היא שהוא לא מנמק, הוא לא מסביר.

ארבל אסטרחן: לפעמים מה שהוא הגיש בכתב מתאים לנוסח הכחול ולא לנוסח החדש.

ארבל אסטרחן: עכשיו לך תבין.

דוד רותם: אז תצביעי נגד ותפילי את זה.

ארבל אסטרחן: אבל זה נכנס כהסתייגות.

ארבל אסטרחן: אני מציעה להכניס הסתייגות דיבור.

דוד רותם: אני מציע, גברתי היועצת המשפטית של ועדת הכנסת, מכיוון שזו כוכבית בהחלטה של ועדת הכנסת, תשנו את ההחלטה.

ארבל אסטרחן: בפרק החקיקה.

דוד רותם: הודעתי שאני לא מקבל יותר הסתייגויות כאלה.

יריב לוין: בפרק החקיקה נדון בכל זה.

ארבל אסטרחן: אם אתה מודיע אז אין בעיה – כולם יודעים.

דוד רותם: זה פשוט מעצבן.

דוד רותם: אני יושב ישיבות על גבי ישיבות, מגיעים להצבעה פתאום מגיעה האגודה לזכויות האזרח עם כל נציגיה והמכון הישראלי לדמוקרטיה על כל נציגיו.

ארבל אסטרחן: והם לא היו בישיבות?

דוד רותם: לא באים לישיבות.

דוד רותם: וכל אחד מתחיל לתת לי הרצאה בלי שהוא יודע על מה מדובר בכלל.

ארבל אסטרחן: בכל מקרה, אנחנו אומרים: השגות שהגישו ונימקו חברי הכנסת במהלך הדיון, אף אם אינם חברי הוועדה.

ארבל אסטרחן: פה יש לנו הגבלת זמן, שהיא ייחודית.

ארבל אסטרחן: "יושב ראש הכנסת יביא את ההצעה לדיון בכנסת בתוך 30 ימים מיום ההנחה".

דוד רותם: אין לי בעיה.

אברהם מיכאלי: יושב ראש הכנסת מסכים לזה?

ארבל אסטרחן: האמת היא שהוא לא ראה את זה.

ארבל אסטרחן: "(ד) יושב ראש ועדת החוקה, חוק ומשפט או חבר הוועדה שהוא הסמיכו לכך יציג בפני הכנסת את הצעת הוועדה.

ארבל אסטרחן: כל משיג רשאי לנמק את השגתו במסגרת זמן שלא תעלה על חמש דקות; אחרי הנמקת ההשגות יתקיים דיון אישי".

ארבל אסטרחן: רוצים פה דיון אישי?

דוד רותם: "ינמק את השגתו במסגרת זמן שלא תעלה על חמש דקות".

דוד רותם: אני מציע: ינמק את כל השגותיו במסגרת זמן של עשר דקות.

ארבל אסטרחן: פה יש לו השגה אחת.

ארבל אסטרחן: אולי נגיד גם שכל אחד יכול להגיש השגה אחת.

דוד רותם: תכתבי.

דוד רותם: היה לי פעם סיפור עם מיקי איתן, שהגיש איזה 20 השגות ורצה לדבר שבע שעות.

ארבל אסטרחן: זה בחקיקה.

אברהם מיכאלי: זה מופיע כרגע בחקיקה שזה מותר.

יריב לוין: כל חבר כנסת יכול להגיש השגה אחת.

ארבל אסטרחן: פה זה מספרי – כמה שופטים אתה חושב שצריך להיות.

ארבל אסטרחן: צריך פה דיון אישי?

אברהם מיכאלי: לא.

יריב לוין: אני מוכן שיהיה דיון אישי, אבל בתנאי אחד – שהדיון האישי, משתתפים בו רק מי שלא הגישו השגות.

יריב לוין: שלא יהיה פעמיים.

יריב לוין: מי שרוצה לדבר שלוש דקות – ניתן לו.

דוד רותם: למה?

יריב לוין: כי הוא לא רוצה להשיג, אבל הוא רוצה לדבר.

דוד רותם: הוא לא רוצה להשיג, אז שיבוא לוועדה וידבר בוועדה.

דוד רותם: אם הוא לא בא, אז שיעזבו אותו.

דוד רותם: די.

יריב לוין: בסדר, קיבלתי.

אברהם מיכאלי: ניצלו את זה מתישהו בשתי הקדנציות האחרונות?

אברהם מיכאלי: אני לא זוכר.

דוד רותם: היו"ר יריב לוין ניסה לעשות את זה.

יריב לוין: ניסיתי לעשות את זה בחוק.

ארבל אסטרחן: בדצמבר 2003 קבעו בפעם האחרונה את מספר השופטים.

אברהם מיכאלי: היה דיון מסודר בוועדה?

אברהם מיכאלי: אני לא זוכר בשתי הקדנציות האחרונות שזה היה.

ארבל אסטרחן: ב-24 בדצמבר 2003 קבעה הכנסת שמספר השופטים יהיה 15.

ארבל אסטרחן: לא יהיה דיון ואז תיערך הצבעה.

ארבל אסטרחן: התלבטנו איך לעשות את ההצבעה.

ארבל אסטרחן: "תחילה על ההשגות ולאחר מכן על הצעת הוועדה, כמפורט להלן.

ארבל אסטרחן: "

אברהם מיכאלי: כמו חוק.

יריב לוין: כמו קריאה שניה.

ארבל אסטרחן: "לא התקבלו השגות – תצביע הכנסת על הצעת הוועדה; התקבלה השגה אחת – תהא היא החלטת הכנסת" – ואז לא מצביעים על הצעת הוועדה.

ארבל אסטרחן: "התקבלו כמה השגות – תכריע הכנסת ביניהן".

דוד רותם: קודם כול בסעיף (ד) - לא יהיה דיון, אבל ליושב ראש הוועדה תהיה זכות להשיב?

יריב לוין: כן, מאה אחוז.

ארבל אסטרחן: אוקיי.

דוד רותם: אם התקבלה אחת ההשגות, אז אני לא יכול להחזיר את זה לוועדה.

אברהם מיכאלי: למה לא?

דוד רותם: כי לא כתוב פה.

ארבל אסטרחן: אין פה אפשרות להחזיר.

אברהם מיכאלי: זה מה שאני אומר, יהיה כמו חוק בקריאה שניה.

יריב לוין: יש לי הערה אחת, שכן צריכה לבוא פה לידי ביטוי, והיא שאם קיבלה הוועדה את ההצעה שהתחילה את התהליך, המציעים תהיה להם זכות לדבר.

ארבל אסטרחן: תמיד אפשר לתת למציע זכות לדבר.

ארבל אסטרחן: אבל אמרנו שזה עשרה מציעים.

יריב לוין: לא חשוב, צריך לאפשר להם.

יריב לוין: מה קרה?

יריב לוין: הוועדה אימצה את הצעת המציעים ובסוף המציעים מנועים בכלל - - -

ארבל אסטרחן: אבל יכול להיות שהם הציעו 20 והוועדה קבעה 21, עדיין  - - -

יריב לוין: אם היא קבעה 21 אז הם ישיגו 20 או יקבלו את ה-21.

ארבל אסטרחן: הם השתכנעו בוועדה שצריך 21.

יריב לוין: אז צריך לאפשר להם את זה.

ארבל אסטרחן: אז המציעים מדברים והמשיגים מדברים.

ארבל אסטרחן: אז אתה לא רוצה לעשות דיון?

יריב לוין: לא אכפת לי.

יריב לוין: דודו אומר שלא טוב דיון.

ארבל אסטרחן: הוא אומר שגם המציעים יוכלו לדבר.

יריב לוין: אני חושב שלמציעים צריך לאפשר.

דוד רותם: אתם רוצים שאגיד לכם משהו?

דוד רותם: בכנסת הנוכחית אין לי בעיה שיקבעו גם דיון אישי.

דוד רותם: זה ייקבע ליום שלישי, יהיו ארבעה חברי כנסת - - -

יריב לוין: לא, לא.

יריב לוין: פה יהיה כולם כי תהיה הצבעה על זה.

יריב לוין: על מספר שופטי העליון יהיה דיון סוער.

ארבל אסטרחן: אנחנו משאירים דיון אישי ויושב הוועדה יוכל להשיב בתום הדיון.

יריב לוין: דיון אישי הוא שלוש דקות, נכון?

ארבל אסטרחן: כן.

אברהם מיכאלי: מה לגבי משיכה?

ארבל אסטרחן: פה צריך לחשוב.

ארבל אסטרחן: נגיד שהצעת הוועדה היא 20, ויש השגה על 21, ו-22 ועוד השגה לא לשנות.

ארבל אסטרחן: מה שמוצע כאן זה שקודם מצביעים על ההשגות.

ארבל אסטרחן: אם הן לא התקבלו – מצביעים על הצעת הוועדה.

ארבל אסטרחן: אם התקבלה השגה אחת – היא ההחלטה ולא מצביעים על הצעת הוועדה.

ארבל אסטרחן: אם התקבלו כמה השגות, שהן תמיד סותרות – מצביעים זו מול זו ולא מצביעים על הצעת הוועדה.

אברהם מיכאלי: אז מה עשית בוועדה?

אברהם מיכאלי: שינו לך את הכול במליאה.

יריב לוין: זה תמיד יכול לקרות.

יריב לוין: השאלה, מבחינה פרוצדוראלית, איך רוצים לעשות את זה.

יריב לוין: האם רוצים להצביע על הצעת הוועדה קודם כול או רוצים להצביע על ההשגות קודם כול?

אברהם מיכאלי: אתה לא נותן למשיג זכות הצבעה, אז בשביל מה הוא הגיש השגה?

יריב לוין: מצד שני, אם התקבלה ההשגה שלו, מה קורה עם הצעת הוועדה?

אברהם מיכאלי: צריך להחזיר את זה לוועדה.

אברהם מיכאלי: לדעתי, זה צריך להיות כמו חוק כי אחרת מה עשינו?

דוד רותם: זה נכון.

דוד רותם: לפי מה שכתוב פה, למה בכלל אני צריך לקיים דיון בוועדת החוקה.

דוד רותם: תביאו את זה ישר למליאה, נעשה דיון אישי ונלך להצבעה.

יריב לוין: זה לא נכון, דודו, בגלל שברור לגמרי שבדיון בוועדת החוקה יש סיכוי טוב שתהיה התכנסות לאיזושהי תוצאה, שיש לה רוב גדול.

דוד רותם: יש רק בעיה אחת - מספיק שיבוא חבר כנסת אחד שיצליח לגבש רוב מקרי - - -

יריב לוין: אבל זה נכון בכל נושא.

אברהם מיכאלי: לכן יש זכות משיכה.

יריב לוין: לכן פה לא יהיה רוב מקרי, פה תהיה התגייסות והתארגנות.

דוד רותם: לכן תהיה זכות משיכה ליושב ראש הוועדה, להגיד: אם כך אני מושך את זה חזרה לוועדה ומביא לדיון מחדש.

יריב לוין: מתי?

דוד רותם: אחרי שהתקבלה החלטה.

דוד רותם: התקבלה השגה אז אני אומר: תחזיר לי את הנושא, אני רוצה לדון בו עוד פעם בוועדה.

ארבל אסטרחן: ואז שוב אפשר להגיש השגות?

יריב לוין: אז איפה יהיה הסוף של העניין?

דוד רותם: לא יהיה.

יריב לוין: זה לא הגיוני.

ארבל אסטרחן: אפשר אולי לעשות אחרת, כמו שיריב אמר: להצביע קודם על הצעת הוועדה ואם היא מתקבלת לא מצביעים על ההשגות.

יריב לוין: אני מציע שנראה את הצעת הוועדה כזרם המרכזי ועליה נצביע.

יריב לוין: אם אנשים דחו את הצעת הוועדה, תהיה אפשרות להצביע על השגות ואז אנשים יצטרכו לקחת בחשבון שאם הם הצביעו נגד הצעת הוועדה הם עלולים ליפול גם עם ההשגות.

יריב לוין: יש פה מצב שהכול נדחה ונשאר המצב הקיים, צריך לקחת את הסיכון.

יריב לוין: המטרה היא לתעל את המערכת לאשר את הצעת הוועדה, לא לתעל אותה למקום - - -

דוד רותם: למה זה חייב להיות בוועדת החוקה?

יריב לוין: אז איפה זה יהיה?

דוד רותם: או בוועדת הכנסת או בוועדת הפנים.

ארבל אסטרחן: מצביעים על הצעת הוועדה.

ארבל אסטרחן: התקבלה – היא ההחלטה.

אברהם מיכאלי: אבל מה ההיגיון?

אברהם מיכאלי: אז לא קוראים להם "משיגים", קוראים להם "מציעים".

אברהם מיכאלי: אז יציגו את העמדה שלהם והכנסת תשתכנע מההצעות שלהם.

יריב לוין: נצביע קודם על הצעת הוועדה.

יריב לוין: לא התקבלה הצעת הוועדה - מצביעים על ההסתייגויות אחת-אחת.

ארבל אסטרחן: התקבלה ההשגה – ממשיכים להצביע?

יריב לוין: ממשיכים על כולן, ומצביעים ביניהן, זו כנגד זו.

ארבל אסטרחן: אז מצביעים על כל ההשגות.

ארבל אסטרחן: אחת התקבלה – היא הגוברת.

ארבל אסטרחן: התקבלו כמה – מצביעים ביניהן.

יריב לוין: נכון.

יריב לוין: לא התקבל כלום – נותר המספר כמו שהיה.

אברהם מיכאלי: המספר הגדול או המספר הקטן?

ארבל אסטרחן: זו מול זו.

ארבל אסטרחן: התקבלה גם ההשגה של 20 שופטים וגם ההשגה של 21 שופטים – אז מצביעים זו מול זו.

אברהם מיכאלי: יכריעו בהצבעה נוספת בין השתיים.

ארבל אסטרחן: ואז יתווסף פה שהוועדה לא תדון בתוך שנה מיום שהתקבלה החלטת הכנסת.

דוד רותם: היה צריך לעשות עוד דבר אחד - החלטת הכנסת צריכה להתקבל ברוב של 61, גם ההסתייגויות.

דוד רותם: זו הצעה תקציבית.

יריב לוין: תקציבית היא 50 חברי כנסת.

דוד רותם: אז צריך 50.

יריב לוין: אגב, זה לא בהכרח תקציבית.

יריב לוין: יכול להיות שנוריד את המספר.

יריב לוין: זה בסדר, בחוק לא כתוב "ברוב חבריה".

אברהם מיכאלי: במליאה מאשרים הסתייגות, איך הממשלה יכולה להתנגד?

ארבל אסטרחן: רגיל.

יריב לוין: היא מקבלת החלטה בממשלה שמתנגדים.

אברהם מיכאלי: מתנגדים להצעה של ועדת החוקה?

אברהם מיכאלי: הרי זו לא הצעת חוק.

דוד רותם: הוא צודק.

דוד רותם: אתה הצעת 18, מיכאלי הציע 19.

דוד רותם: הממשלה מתנגדת ל-18, מה שקורה זה שהכנסת מקבלת הסתייגות ל-19.

ארבל אסטרחן: מתקבלת הצעת ועדת החוקה – לא ממשיכים הלאה.

דוד רותם: לא מתקבלת הצעת ועדת החוקה, מתקבלת ההסתייגות.

יריב לוין: מאה אחוז, אבל זו העבודה של הממשלה.

אברהם מיכאלי: אין לה סטנד, היא לא יכולה למשוך.

דוד רותם: גמרנו, ההסתייגות התקבלה.

יריב לוין: נכון.

יריב לוין: כתוב שהכנסת תקבע את המספר.

אברהם מיכאלי: אז אין לממשלה סטנד, זה מה שאני אומר.

דוד רותם: אז אין לה סטנד, אתה דואג לה בעניין הזה?

יריב לוין: רבותיי, מי בעד לאשר את הסעיפים?

יריב לוין: הצבעה     בעד ההצעה – פה אחד נגד - אין ההצעה לתיקון התקנון אושר.

יריב לוין: התקבל פה אחד, אין מתנגדים ואין נמנעים - ההצעה אושרה.

יריב לוין: תודה רבה, הישיבה נעולה.