ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 278, 2010-11-08 12:30

דוד אזולאי: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

דוד אזולאי: על סדר היום - הצעת חוק הרשויות המקומיות (מיגור אלימות), תש"ע-2010, של חה"כ גדעון עזרא, חה"כ יוחנן פלסנר, חה"כ חיים אורון, חה"כ אורי אורבךחה"כ נחמן שי, חה"כ רוחמה אברהם בלילא, חה"כ אברהם דיכטר, (פ/2483).

דוד אזולאי: הצעת החוק הזו מדברת על הקמת ועדה למיגור אלימות, ועדה שתשב במסגרת נבחרי העיריה ואנשים אחרים.

דוד אזולאי: אני אבקש מחבר הכנסת גדעון עזרא להציג את הצעת החוק.

דוד אזולאי: בבקשה, אדוני.

גדעון עזרא: קודם כל- תודה, אדוני היושב ראש שסמוך למעבר מקריאה טרומית אתה עושה את הישיבה.

גדעון עזרא: אני מוכרח לקחת קרדיט לעצמי ולומר שכל התכנית עיר ללא אלימות היא תכנית שאני עשיתי אותה.

גדעון עזרא: כל מה שיצא לאחר מכן – אני התחלתי עם אילת בהתחלה, ואחר כך הפסקתי להיות שר, וזה עבר לשר דיכטר שהגדיל ועשה והעביר את התכנית – נדמה לי, ב-80 רשויות.

גדעון עזרא: כאשר עשינו את התכנית לא דיברנו על תקציבים.

גדעון עזרא: לא דיברנו על תקציבים בכלל, לעיר ללא אלימות, אלא חשבנו את המובן מאליו.

גדעון עזרא: אני מאד מעריך את המשטרה, הייתי שר לביטחון פנים.

גדעון עזרא: מספר מפקדי המשטרה שגרים ומכירים את הרשויות שלהן הם מתמנים הוא קטן מאד.

גדעון עזרא: מפקד משטרה בלוד יכול להיות מבאר שבע ומפקד משטרה באשדוד יכול להיות ממקום אחר, ובסך הכל, מי שמכיר את העיר באמת אלה אנשים שגרים בעיר הזו.

גדעון עזרא: ואם יש מישהו שאיכפת לו ממה שקורה בעיר שלו זה בוודאי לראש העיר ולאנשים מסוימים שכתובים בהצעת החוק.

גדעון עזרא: ההצעה שלנו אומרת שאחת לשלושה חודשים יתכנסו כל האנשים  - ואתמול דיברו אתי מהמשרד לאזרחים ותיקים והם גם רוצים להיות שותפים.

גדעון עזרא: אז יהיו בוועדה הזו וכל אחד יגיד מה לדעתו צריך לעשות ברשות.

גדעון עזרא: אני אתן כמה דוגמאות.

גדעון עזרא: לפני כמה שבועות אמרו שהצומת הכי מסוכנת לנסיעה בישראל זה צומת אלישמע.

גדעון עזרא: זה נמצא בדרום השרון.

גדעון עזרא: אז שיישב דרום השרון ויבוא ויגיד – רבותיי, מוכרחים לשנות את המצב, ומציעים לך, מפקד המשטרה, לעשות אל"ף, בי"ת וגימ"ל, וגם למעצ.

גדעון עזרא: היו בעיות במגרש הכדורגל באשדוד.

גדעון עזרא: צריך לפתור את בעיית האלימות בכדורגל.

גדעון עזרא: אז ידברו על כך מה לעשות בעיר כזו או אחרת, ובעיקר ברשויות הערביות, רבותיי, ששם האלימות היא באחוזים יותר גדולים מאשר במקומות אחרים.

גדעון עזרא: ראשי הרשויות יחויבו אחת לשלושה חודשים לבוא – לא רק אחרי שקורה רצח, אלא באופן שוטף לעשות ישיבות.

גדעון עזרא: אני דיברתי בעניין הזה עם  המשרד לביטחון הפנים ואנשיו והם הסכימו לתכנית הזו.

גדעון עזרא: הבנתי שמשרד הפנים גם הוא לא מתנגד לעניין.

גדעון עזרא: המשרד לאזרחים ותיקים – לדעתי גם הוא לא יתנגד, ואני מסכים בהחלט שזה יהיה חלק מהחוק שמטפל ברשויות המקומיות, פקודת העיריות, ולא יהיה חוק נפרד.

גדעון עזרא: אני מקווה מאד שבישיבה קצרה נוכל לאשר את זה.

גלעד ארדן: בהמשך לדברים, אני אסביר – אנחנו מציעים שהתיקון יהיה בפקודת העיריות, ולא בחוק נפרד.

גלעד ארדן: הפרק השמיני לפקודת העיריות בעצם עוסק בכל הוועדות שחובה על העיריה להקים, ועדות שמותר לעיריה להקים.

גלעד ארדן: יש הוראות כלליות שנוגעות לכל הוועדות האלה.

גלעד ארדן: אנחנו רוצים שהתיקון יהיה במסגרת הפרק הזה בפקודת העיריות, ובמקביל – נעשה תיקון עקיף בפקודת המועצות המקומיות, כך שלמעשה התיקון יחול על כל רשות מקומית.

דוד אזולאי: זו תהיה חובה או רשות?

גלעד ארדן: ועדת חובה, בהתאם למה שהיוזמים הציעו.

גלעד ארדן: חוץ מזה לא שינינו מהנוסח כפי שעבר בקריאה טרומית.

דוד אזולאי: תודה.

דוד אזולאי: מרכז השלטון המקומי או משרד הפנים.

דוד אזולאי: רוצים להתייחס?

שרון עזריאל: אני מהמרכז לשלטון מקומי.

שרון עזריאל: אנחנו מברכים על היוזמה לטפל באלימות.

שרון עזריאל: כמעט אין ראש רשות בארץ שלא נקרא לטפל בנושאים הללו ושהנושא הזה לא מטריד את מנוחתו.

שרון עזריאל: צדק חבר הכנסת עזרא שהוא הראשון שהוביל את עיר ללא אלימות, ועם השנים זה התפתח מעיר אחת, אילת, לעוד פיילוט ב-10 ערים , שזה היה עם השר לשעבר דיכטר, ועם השר אהרונוביץ, הנוכחי הגענו למשהו כמו 80 רשויות מקומיות.

שרון עזריאל: צריך לזכור ואסור להתעלם שהדבר זה גם מצריך תקציבים והמדינה דרך קרן לידידות ודרך מדינת ישראל, המשרד לביטחון פנים ומשרד האוצר – מתקצבים את זה.

גדעון עזרא: תסביר למה זה עולה כסף.

שרון עזריאל: כי כל מתווה "עיר ללא אלימות" מצריך השקעה בתשתיות, באמצעים טכנולוגיים, בסדנאות.

שרון עזריאל: אני לא נציג מפעיל התכנית אבל אני מניח שהמשרד ישמח לספר למה זה עולה כסף ולמה הוא משקיע בזה מתקציבו.

שרון עזריאל: אנחנו גם אמרנו שבמסגרת עיר ללא אלימות השאיפה שלנו היא לעשות את הפרויקט הזה בכל רשות בארץ.

שרון עזריאל: לטענת המשרד לביטחון פנים ברשויות קטנות זה קצת קשה לעשות את זה כי בחלק מהמקומות אין תחנות משטרה, בחלק- אין מספיק תושבים, אז אמרנו שאנחנו גם מסכימים ללכת על איגודי ערים.

שרון עזריאל: אז אנחנו אומרים – אנחנו קודם כל מברכים על ההצעה הזו, אני מקבל את העניין הזה שזה צריך להיכנס בשינוי פקודת העיריות.

שרון עזריאל: הסייג המהותי מבחינתנו  שהוועדה הזו לא תהיה ועדת חובה.

דוד אזולאי: למה?

שרון עזריאל: כי אתה מטיל משהו על שר הפנים שמבקר המדינה יבוא בעוד תקופה מסוימת ויגיד – לא הצלחתם לאכוף את זה.

שרון עזריאל: תראה עכשיו את כמות ועדות החובה שיש ברשויות מקומיות, ונראה אם הן מתכנסות או לא.

שרון עזריאל: וזה לעג לרש לפעמים כשהן מתכנסות – חבר אחד בלבד כדי לרשום "התכנסנו".

שרון עזריאל: אז לקבוע את זה – הכל טוב ויפה, אבל אני חושב שצריך לעשות את זה ועדת רשות.

שרון עזריאל: בחלק מהמקומות יש את זה.

שרון עזריאל: לא חיכו לחוק.

שרון עזריאל: אז אם זה באמת מטריד את מנוחתו של ראש הרשות הוא ישמח לעשות את זה במסגרת ועדת רשות ולכנס את כל הפורום הזה, מה גם שב- 80 רשויות זה קורה בפועל דרך פרויקט עיר ללא אלימות.

שרון עזריאל: להכניס את זה?

שרון עזריאל: זה כמו תאגידי המים, זה עוד פעם המגמה הזו לקבוע דברים שהם חובה, ואחר כך אנחנו מבכים על זה.

שרון עזריאל: אני חושב שזו צריכה להיות ועדת רשות.

שרון עזריאל: מי שרוצה לעשות את זה – יעשה את זה.

שרון עזריאל: יש כאן גם טעות ניסוחית כי כתוב כאן שמנהל הביטחון ברשות המקומית הוא  - - הסדרת הביטחון, וזה לא, כי הוא לא מונחה משטרה, הוא מונחה ראש הרשות.

שרון עזריאל: אז קחו בחשבון שאם רוצים לעשות שהוא יהיה מונחה משטרה, צריך לשנות את כל החוק הזה, זאת אומרת, הוא לא יוכל לכנס - -

דוד אזולאי: אתה מדבר על סעיף 6?

שרון עזריאל: כן.

יוחנן פלסנר: זה לא הופך אותו מונחה משטרה, העובדה שהוא מכנס - -

שרון עזריאל: לפי הניסוח פה הוא מוגדר - -

דוד אזולאי: אולי הכוונה לקב"ט העירוני?

שרון עזריאל: אבל הקב"ט העירוני אינו מונחה משטרה.

יוחנן פלסנר: אף אחד לא מונחה משטרה?

שרון עזריאל: אף אחד אינו מונחה משטרה.

שרון עזריאל: ניסינו לעשות שינוי חקיקה שמנהל הביטחון כן יהיה מונחה משטרה.

שרון עזריאל: זה נמצא עדיין בצינורות משפטיים, איפה שהוא.

שרון עזריאל: זה הסייג היחידי שלנו.

דוד אזולאי: מייד נבקש את התייחסות משרד המשפטים לעניין הזה.

דוד אזולאי: משרד הפנים.

אורית מלמד: קודם כל, רציתי לציין שהיה צריך לתאם אנו את הנוסח, וזה לא נעשה.

דוד אזולאי: אז בבקשה, הנה הוא מונח לפניכם.

דוד אזולאי: יש תאום יותר טוב מזה, או שהטלפון חשוב כדי לתאם?

אורית מלמד: דבר שני – אני רוצה להגיד שפורסמה ב- 18 באוקטובר הצעת חוק ממשלתית.

אורית מלמד: היא נקראת – הצעת חוק לייעול אכיפה ושמירה על ביטחון הציבור (חילוט וסמכויות פיקוח), ובה יש תיקון לפקודת העיריות.

אורית מלמד: במסגרת סעיף של סמכויות של עיריה נכנס סעיף שמסמיך עיריה להזהיר על עניינים של ביטחון הציבור והסדר הציבורי, בנושאים, תנאים וסייגים שקבעו שר הפנים והשר לביטחון הפנים בהסכמת שר המשפטים.

אורית מלמד: אנחנו חושבים שנכון יותר לשלב את הצעת החוק הזו במסגרת הצעת החוק שאותה הזכרתי עכשיו, משום שזה, בעצם, הסעיף שמגדיר - -

דוד אזולאי: הצעת החוק הזו היגיעה לוועדת השרים לענייני חקיקה?

עודד ברוק: כן.

עודד ברוק: זה סמכויות פקחים בחוק ההסדרים.

אורית מלמד: זה הסעיף שבעצם מבהיר את הסמכות של העיריה לפעול בנושאים האלה, ורק אחר כך אנחנו חושבים שניתן יהיה להגיד שתקום ועדה למיגור האלימות.

אורית מלמד: זה מקבל משנה תוקף לאור פסיקה שהיתה לאחרונה, שבית המשפט השאיר בצריך עיון את השאלה אם יש בכלל סמכות לעיריה לפעול בנושאים האלה של ביטחון ואלימות.

אורית מלמד: לכן אנחנו חושבים שבעצם המסגרת המתאימה היא לשלב את זה בהצעת החוק הזו.

דוד אזולאי: מדובר על ועדה, ויש ויכוח אם זו ועדה סטטוטורית או לא -  שמורכבת רוב רובה מאנשי ציבור, נבחרי המקום, עובדי הרשות המקומית, שהם, בעצם, אמורים לטפל בבעיות האלימות בעיר שלהם.

גדעון עזרא: להמליץ - -

דוד אזולאי: הם לא הולכים פה לפעול באיזושהי סמכות, מה שמדובר הוא שכתושבי המקום, ראש הרשות, הסגן שלו – הם חיים את המצב בעיר שלהם, מכירים את הבעיות – על סמך מה שיידון באותה ועדה הם יוכלו לפנות לכל מיני גורמים ולדרוש סיוע או הגדלת תקציב.

דוד אזולאי: אבל הוועדה הזו, בעצם, אני חושב שאין לה סמכות חוקית לפעול ולעשות.

דוד אזולאי: לכן אני לא רואה איפה זה מתנגש עם הצעת החוק הממשלתית.

גלעד ארדן: צריך לציין שגם היום יש ועדות חובה – ועדה למאבק בנגע הסמים, ועדת ביטחון  שעוסקות בנושאים של משמר אזרחי, יש ועדות שעוסקים בנושאים האלה של שלום הציבור, בצורה זו או אחרת, ואני לא חושב שזה המקום - -

אורית מלמד: לא התכוונתי שזה יתנגש עם ההצעה הממשלתית, אלא שנכון יותר קודם להגדיר מה הסמכות ואז להקים את הוועדה הזו.

גלעד ארדן: זו ועדה מייעצת, לא ועדה שמסדירה את הביטחון.

אורית מלמד: זה מה שאנחנו חושבים.

אורית מלמד: יש לי עוד הערה שמתייחסת בעצם להחלטת ממשלה בנושא שיטור עירוני, שגם התקבלה לאחרונה.

אורית מלמד: אמנם זה פיילוט בשלב הזה אבל לפי החלטה זו תקום מועצה לאכיפה עירונית שגם בעצם תטפל באותם נושאים, והחברים במועצה הזו די דומים לחברים שמוצע  - -

דוד אזולאי: ראש הרשות המקומית ימצא את הדרך, והוא ישלב את המועצה העירונית יחד עם הוועדה למיגור האלימות.

דוד אזולאי: בואו, תנו גם שיקול דעת לראש הרשות המקומית לבחון ולקבוע  את הדברים.

דוד אזולאי: הוא מכיר את הבעיות שלו בתוך העיר.

דוד אזולאי: אם הוא יחליט שמועצה עירונית עונה בלבד על הדרישה שלו, אז בסדר, הוא יוותר על הוועדה הזו.

דוד אזולאי: אם הוא חושב שצריך ועדה כזו, אז הוא יקים, בנוסף למועצה העירונית גם  - -

הראל גולדברג: אדוני היושב ראש, אני לא חשוב שהיא התכוונה להחליף.

הראל גולדברג: - - כלומר, שחברי הוועדה ירכיבו את המרכיבים שהמועצה העירונית מרכיבה אותם.

הראל גולדברג: אם אני לא טועה, ההבדל היחידי זה מנהל אגף - -יש קורלציה בין הוועדות.

הראל גולדברג: גדעון עזרא:     	אבל אין בכל הרשויות.

הראל גולדברג: אדרבא.

הראל גולדברג: כיוון שכבר קמה כאן ועדה, ובכל מקרה יש כבר מועצה עירונית, אפשר לעשות את ההתאמה מבחינה פרסונלית.

אורית מלמד: עוד דבר נוסף – אנחנו חושבים שצריך לשלב חברי מועצה.

אורית מלמד: פה, בהצעה, לא מחויב שבין החברים יהיו חברי מועצה, ואנחנו חושבים שזה נכון.

דוד אזולאי: מקובל עלי.

גלעד ארדן: פסקה (9) בסעיף קטן (ב) – מאפשרת לראש הוועדה, שהוא למעשה ראש העיר או סגנו להוסיף חברים נוספים.

גלעד ארדן: אני מניח שהוא יכול לשלב חברי מועצה ככל שהוא ימצא לנכון.

דוד אזולאי: חברים נוספים, לא בהכרח שיהיו חברי מועצה, אבל אני חושב שחברי מועצה - רצוי שיהיו בתוך הגוף הזה, וצריך לציין את זה.

דוד אזולאי: לא הייתי קובע מסמרות פה, בעניין הזה.

דוד אזולאי: מספיק שנכתוב – חברי מועצה, שיהיה חבר מועצה אחד או שניים, כמייצגים.

הראל גולדברג: להיבט הסמכות, שעורכת הדין אורית מלמד דיברה עליו – אני גם חושב שעדיף להכניס את היבט הסמכות.

הראל גולדברג: בסך הכל מדובר על נושא שעד היום רשויות מקומיות, ככלל, לא טיפלו בו, חוץ מהפרויקט עיר ללא אלימות שהתחילו בו בשנים האחרונות.

הראל גולדברג: אם אני מבין נכון עד היום הנושא הזה לא היה בטיפולם של רשויות מקומיות באופן סדיר.

הראל גולדברג: עכשיו, כשאנחנו מכניסים ועדה, מקימים ועדה שלמה שמטפלת למעשה בנושא שעד כה אף רשות לא טיפלה בו, אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שהוועדות של הרשות המקומית מטפלות בנושאים שהרשות המקומית מוסמכת לטפל בהם.

הראל גולדברג: ולכן יש סעיף שכבר אושר על ידי הממשלה כסעיף חקיקה במסגרת חוק ההסדרים, ולאחר מכן זה הופרד מחוק ההסדרים, והוא בעצם מסמיך את הרשות המקומית להסדיר ולטפל בנושאים כאלה, שקשורים, בין היתר, לאלימות, כשכמובן – הסעיף עצמו מתייחס אל ממשק הסמכויות ואל ההפרדה, הסמכויות המובנית בין משטרת ישראל לבין הרשות המקומית.

הראל גולדברג: לכן אני חושב שיותר נכון כבר את הסעיף הזה, להקדים את מעשה החקיקה שלו למסגרת הצעת החוק שלנו.

דוד אזולאי: מה שאנחנו יכולים לעשות – היות ועל מה שאדוני מדבר כרגע זה  - זה עבר אך ורק בקריאה ראשונה, וזה אמור לבוא לקריאה שניה ושלישית לקראת סוף דצמבר, אני מניח.

דוד אזולאי: אנחנו כרגע נמצאים בחקיקה הזו.

דוד אזולאי: מה שאני מציע כרגע – אנחנו מעבירים את זה כרגע בקריאה ראשונה.

דוד אזולאי: כאשר החוק הזה יעבור, סביר להניח שהוא יבוא לוועדה הזו ושם נראה את שני החוקים יחד ואם צריך לעשות שילוב – נעשה שילוב.

דוד אזולאי: בינתיים, לדעתי, אפשר לרוץ בשני מסלולים ולא לעצור את החקיקה הזו.

דוד אזולאי: אני גם לא רואה פה שישנן איזה שהן סמכויות לוועדה הזו.

דוד אזולאי: יכול להיות שאחר כך, מה שאדוני מדבר, כן יהיו שם סמכויות.

דוד אזולאי: זה יכול לבוא ולחזק את הוועדה הזו.

עודד ברוק: הם לא יעבדו רק בתחום של אכיפה, אלא גם בתחום של חינוך, בתחום של רווחה, בתחומים אחרים – כל מה שהוא מניעת אלימות.

עודד ברוק: אנחנו גם נשמח אם אתם תקדמו בהקדם.

דוד אזולאי: לדעתי יש פה ראיה של הרשות המקומית שמכירה את הבעיות.

דוד אזולאי: עם כל הכבוד לכל הגורמים המקצועיים – זה משטרה, רווחה וכו' – במישור הארצי הם לא מכירים את הבעיות הספציפיות של אותה רשות מקומית, וכאן, בעצם, יש ריכוז יוצא מן הכלל של כל הכוחות המקצועיים שנמצאים ברשות המקומית שהם מכירים את הבעיות של העיר והם יכולים גם לתת מענה, ועל סמך זה גם לדרוש את המשאבים הנדרשים כדי לטפל בבעיות האלה.

דוד אזולאי: לכן אני חושב שהרעיון עצמו הוא רעיון טוב, ואני מאד מקווה שזו התחלה טובה לחלק מפתרון בעיות האלימות ברשויות המקומיות.

קלוד גוגנהיים: אני מהלשכה המשפטית במשטרה.

קלוד גוגנהיים: ראשית אני כמובן מצטרף לברכות, לעצם העניין של התכנית של עיר ללא אלימות.

קלוד גוגנהיים: המשטרה מאד מושקעת בתכנית הזו, וכפי שציין חבר הכנסת עזרא – מדובר כרגע ב- 88 רשויות מקומיות.

קלוד גוגנהיים: זה העדכון שאני קיבלתי.

קלוד גוגנהיים: ודווקא משום שהתכנית הזו רצה כל כך יפה, לא מכוח איזושהי חובה סטטוטרית, אלא מכוח החלטות ממשלה, אז השאלה היא מדוע צריך את זה.

קלוד גוגנהיים: על פני הדברים, המשטרה לא ראתה צורך בעצם החקיקה הזו.

קלוד גוגנהיים: אם יוחלט בכל אופן לעשות את זה לפי המתכונת המוצעת, הרי שאני מבקש להצביע על מספר חששות של המשטרה, בנוגע לניסוח הנוכחי, והבקשה להסדיר את זה אחר כך בהמשך הליכי החקיקה.

קלוד גוגנהיים: אז ראשית, ישנן תכניות רבות שרצות במקביל.

קלוד גוגנהיים: באמת יש את התכנית הזו, שהיא לא מיושמת באופן זהה בכל רשות ורשות – ישנם הבדלים בין מועצות אזוריות ובין רשויות מקומיות, יכול להיות שיהיו הבדלים בין מגזרים שונים, והמתכונת הנוכחית, יכול להיות שהיא תתאים, אבל יכול להיות גם שיהיו פערים בין אופן היישום שת התכנית הזו הלכה למעשה, לבין האופן שבו מוצע כרגע, מבחינת הוועדה הזו – למשל, כרגע, על פי מה שנמסר לי, מפקד התחנה משמש כראש ועדת אכיפה.

קלוד גוגנהיים: אני מניח שאין כוונת מנסחי ההצעה שהדבר הזה ישתנה, אלא יהיה איזשהו תאום מול ראש העיר, אבל אני חושש דווקא ממצבים שבהם אין תאום כזה, ואם יש חובה סטטוטורית לקיים ועדה כזו עלולים להיות מצבים של חוסר תאום, והייתי מבקש שיעוגן במסגרת הצעת החוק שהכינוס וגם הניהול – לא רק של הוועדות, אלא בעיקר גם נושא גיבוש התכניות, הנושא של המעקב והפיקוח – ייעשה בצורה מתואמת ובהסכמה.

דוד אזולאי: אבל אדוני, יושב נציג משטרת ישראל, נציגים מהמשטרה, לא נציג אחד – כפי שקבע מפקד המרחב שבתחום סמכותו נמצאת העיריה.

דוד אזולאי: יותר תאום מזה צריך?

דוד אזולאי: יושב נציג  של מפקד המרחב ברשות המקומית.

דוד אזולאי: ואני מניח שמפקד המרחב ישלח אדם שמכיר את הבעיות בתוך אותה רשות מקומית.

דוד אזולאי: למה אתה חושב שלא יהיה פה תאום?

קלוד גוגנהיים: הכל טוב ויפה כאשר הכל מתנהל בתאום.

קלוד גוגנהיים: אבל כאשר ישנו בספר החוקים גם תפקיד – ואני מדגיש, מדובר בתפקיד של הרשות המקומית ולא בסמכות – אני מסכים עם הערתו של יושב הראש, לא מדברים פה על הקניית סמכויות, אחרת הבעיה היתה יותר קשה, אבל מדובר בתפקיד, ומדובר בתפקיד שעשוי או עלול להיות חופף.

קלוד גוגנהיים: כאשר יש הסכמה, אין שום בעיה.

קלוד גוגנהיים: כאשר יש הסכמה ותאום בין ראש הרשות ובין מפקד התחנה נוגעת - אין שום בעיה, הכל הולך על מי מנוחות.

קלוד גוגנהיים: הקושי הוא שכאשר אין הסכמה - -

גדעון עזרא: מה זאת אומרת שאין הסכמה?

גדעון עזרא: תן דוגמה.

קלוד גוגנהיים: למשל – לגבי עצם הדגש על אילו נושאים צריכים להיות במוקד האכיפה, על אופן התאום בין הפקחים לבין השוטרים.

גדעון עזרא: כנראה שאתה לא מתואם, לא עם המנכ"ל שלך ולא עם השר שלך.

גדעון עזרא: אדוני, אנחנו לא מדברים על לקחת סמכות כלשהי מהמשטרה.

גדעון עזרא: אין שום כוונה.

גדעון עזרא: הוא יושב בישיבה הזו ושומע את הבעיות של אותה עיר, ואחר כך הוא לוקח את הדברים לתשומת לבו.

גדעון עזרא: ראש הרשות עוקב אחרי הדברים שנאמרו בישיבה, ואם יש אי הבנות או אי הסכמות יכול תמיד מפקד המשטרה לדבר עם המפכ"ל, גם.

קלוד גוגנהיים: אז הנחתי באמת שלזה הכוונה.

קלוד גוגנהיים: כל מה שביקשתי הוא שיינתן גם ביטוי לדבר הזה, שההסכמה הזו תתקבל ותיקבע בתוך הצעת החוק.

דוד אזולאי: אדוני הנכבד, יש ביטוי  למשטרה בוועדה הזו, והוא מפקד המרחב, ואני מניח שהדברים שיעלו באותה וועדה ידווחו למפקד המרחב שידווח למפקד התחנה, שברוב המקרים הוא בקשר עם ראש הרשות.

דוד אזולאי: הרי מי שמכיר קצת את המערכת המוניציפאלית יודע- אי אפשר להפריד בין המשטרה לבין ראש הרשות.

דוד אזולאי: ברוב המקרים גם ראש הרשות המקומית וגם מפקד התחנה נפגשים לעתים קרובות ויש תאום ביניהם והם מנסים לפתור את הבעיות ביחד, כי זה לטובת שני הצדדים.

קלוד גוגנהיים: אז כל מה שביקשתי זה שהדבר הזה יקבל גם ביטוי בתוך הצעת החוק.

קלוד גוגנהיים: אני מניח, גם לגבי איסוף הנתונים – אני מניח שהכוונה היא לנתונים שמותר להעביר אותם על פי כל דין.

קלוד גוגנהיים: אני הייתי מבקש שגם הדבר הזה יקבל ביטוי.

דוד אזולאי: מה זאת אומרת - -

קלוד גוגנהיים: שאין כוונה כאן להזמין נתונים שאסור להעביר אותם על פי דין, או גם שאין היתר להעביר אותם על פי דין.

קלוד גוגנהיים: נושא נוסף שהייתי מבקש לתת את תשומת הלב אליו – אם באמת מדובר בנוסח שהייעוץ המשפטי כתב אז הבעיה הזו למעשה לא מתייתרת, אבל בהתייחס להצעת החוק של חבר הכנסת גדעון עזרא, יש כאן הגדרה של מעשי אלימות שכוללת מעשי אלימות במשפחה, בכבישים, אלימות נגד חסרי ישע – שוב, כדי שלא יהיה ספק בדבר התנגשות של תפקידים בעניין הזה, הייתי מבקש שגם יובהר שאין בזה כדי להנחות או לתת הנחיות בעניין של ביצוע בידי המשטרה, ושהדברים ייעשו בהסכמה ובתאום.

דוד אזולאי: אז אני רוצה להגיד לך – הייתי מצפה שדווקא אתם, המשרד לביטחון פנים או המשטרה, היא הראשונה לברך ולחבק את הצעת החוק הזו כי באמת היא באה לעזור למשטרה, היא לא באה במקום המשטרה, לכן אני מתפלא על אדוני מכל החששות האלה, כי כשאתה מסתכל פה על ההרכב, הרכב מצוין של הוועדה, שבא לעזור, עם כל הכבוד למשטרה, למשטרה בהרבה מקרים אין מי שיספק לה את הנתונים שהמערכת הזו יכולה לספק במישור המקומי.

דוד אזולאי: לכן אני מתפלא על כך, מתפלא על כל החששות שהעלה אדוני כאן כי אני לא רואה מקום לחששות האלה.

אורית מלמד: לגבי החברים שהממונה על האכיפה בעיריה והממונה על הפיקוח – למעשה, אין הגדרה של תפקידים כאלה.

אורית מלמד: צריך להבהיר פה למה הכוונה.

דוד אזולאי: הממונה על האכיפה העירונית והממונה על הפיקוח העירוני.

שרון עזריאל: יש מנהל פיקוח בחלק מהמקומות, אבל ממונה על האכיפה – אין דבר כזה.

גלעד ארדן: - האם יש תפקידים כאלה ב  --  אלה הנתונים שאנחנו קיבלנו.

הראל גולדברג: אכיפה – אנחנו לא מכירים, פיקוח עירוני – יש אבל שוב, זה לא תפקידים סטטוטוריים

קריאות: - - -

דוד אזולאי: הקב"ט העירוני – זה תפקיד סטטוטורי?

שרון עזריאל: לא.  	 	אם אתה שואל אותי

קריאות: יש.

שרון עזריאל: אם אתה שואל אותי – צריך להכניס פה מנהל מחלקת רווחה, שחסר.

שרון עזריאל: במקום ממונה – תחליף את זה למנהל פיקוח ברשות המקומית.

שרון עזריאל: אין דבר כזה – ממונה על הפיקוח.

דוד אזולאי: מנהל אגף הפיקוח – יש דבר כזה?

דוד אזולאי: אז מנהל אגף הפיקוח.

דוד אזולאי: ואז, בעצם, שתי הפונקציות האלה יכולות להיות בפונקציה אחת.

דוד אזולאי: במקום 4 ו -5 נקבל את מנהל אגף הפיקוח העירוני, שבעצם, תפקידו גם לפקח על הרוכלים בשוק וגם על עבירות בניה.

אפרת ואלאך: אני ממחלקת הנוער.

אפרת ואלאך: אני חברה בתכנית הלאומית לילדים ולנוער בסיכון, שנקראת גם תכנית שמידט.

אפרת ואלאך: אמנם התכנית לא מתיימרת לטפל רק  בבעיית האלימות אבל היא כן מבצעת איסוף נתונים של ילדים ונוער בסיכון ברשויות מקומיות.

אפרת ואלאך: ראש הרשות מוביל ועדה עירונית, הוא בוחר את התכניות לטיפול, ורציתי לדעת אם יש איזשהו שיח.

אפרת ואלאך: התכנית מובלת על ידי משרד הרווחה.

אפרת ואלאך: רציתי לדעת אם יש איזשהו שיח, כי בעצם – זה נכון שהיא לא ממוקדת אלימות אבל הרבה דברים מאד חופפים.

דוד אזולאי: בשביל זה יש את מנהל אגף הרווחה.

אפרת ואלאך: אבל גם שם יש ועדה  - -

דוד אזולאי: נותן מענה.

דוד אזולאי: הוא יושב בשני המקומות והוא מכיר את שני הגופים הללו, ואדרבא, הוא יכול לתרום.

אפרת ואלאך: השאלה היא אם לא כדאי לעשות איזושהי ועדה אחת.

אפרת ואלאך: יש רשויות שהן מאד קטנות.

אפרת ואלאך: זה אותם אנשים, בעצם, שמגיעים.

דוד אזולאי: רבותיי, תשאירו לראש הרשות – הוא, בסופו של יום - - אם אנחנו הולכים על זה כוועדה סטטוטורית, או ועדת רשות, תשאירו את שיקול הדעת לראש הרשות.בסופו של דבר הוא יקבע את הדברים האלה.

דוד אזולאי: הוא יחליט את מי להכניס ואת מי לא.

דוד אזולאי: וזה, בעצם, גם עונה על הבקשה - -

אפרת ואלאך: אז אנחנו מצמצמים, בעצם.

אפרת ואלאך: אנחנו אומרים – במקום שתהיה ועדה רחבה לטיפול - - בעצם נכון, בעיית האלימות היא בעיה רחבה, בעיה גדולה, אבל יש שם עוד בעיות שקשורות לפחות לילדים ונוער בסיכון.

אפרת ואלאך: אז למה בעצם אנחנו מטפלים - -

דוד אזולאי: כי הוועדה הזו אמורה לראות את המכלול של העיר, ובמכלול הזה נכלל גם הנוער.

דוד אזולאי: לכן היא יכולה לתת פה מענה לכולם.

גלעד ארדן: הוועדה הזו קיימת בכל הרשויות המקומיות?

אפרת ואלאך: ב-54 רשויות.

גלעד ארדן: כמה רשויות מקומיות יש?

גלעד ארדן: יש הרבה יותר, לכן, פה את מדברת על ועדה שהיא לא מוסדרת בחקיקה.

גלעד ארדן: לא כל רשות חייבת להקים אותה.

גלעד ארדן: כאן אנחנו הרבה יותר - -

אפרת ואלאך: - לא משהו במקביל, שיצור כפילויות.

גדעון עזרא: אני חייב ללכת ולכן אומר בכמה מילים: זה חייב  להיות בכל רשות קטנה כגדולה, בכל מקום של את הבעיות הספציפיות.

גדעון עזרא: לעשות את זה באיגודי ערים זה לא רציני - -

שרון עזריאל: - - עיר ללא אלימות כאיגוד ערים, לא על הוועדה.

גדעון עזרא: דבר שני – עיר ללא אלימות עולה כסף, זה נכון.

גדעון עזרא: אני מדבר על כך שבישיבה הזו יכולים לבוא ולהגיד שצריכים להתקין מצלמה בגן מסוים.

גדעון עזרא: התקציב לא ייקבע באותה ישיבה.

גדעון עזרא: יגידו שהדבר הכי חשוב שעלה באותה ישיבה, זה לשים מצלמה בגן העיר.

דוד אזולאי: אם הוועדה הזו תחליט שהמצב האלימות בעיר כל כך קשה ויש צורך לתגבר בכוחות משטרה נוספים, זה מקרה שיושב נציג המשטרה – ילכו למפקד התחנה ויעלו בפניו את הבעיה.

גדעון עזרא: או שיביא או שלא יביא.

גדעון עזרא: דבר שלישי - אי אפשר לחייב את המשטרה לבצע כלום.

גדעון עזרא: כמו שאי אפשר לחייב את מחלקת הרווחה לבצע כלום, או נציג משרד ממשלתי.

גדעון עזרא: הכל בגדר המלצות, המלצות תושבי המקום שמכירים את היישוב.

גדעון עזרא: דבר אחרון- אני אומר לכם בצורה מפורשת: לא מדובר על מתן סמכויות ולא לקיחת סמכויות מאף אחד.

גדעון עזרא: לגבי מתן נתונים – לא יזיק בכלל למשטרה שיבואו ויגידו שהשנה היו יותר פריצות מאשר בשנה שעברה.

גדעון עזרא: מה, זה משרד סודי?

גדעון עזרא: כל מה שאפשר – שיתנו.

גדעון עזרא: לא ידברו על אדון כזה או אחר שעשה פשע כזה אח אחר.

גדעון עזרא: וכל נושא שימצאו לנכון יעלה בישיבה.

יוחנן פלסנר: תודה לחבר הכנסת גדעון עזרא שיזם את ההצעה ופנה אלי להצטרף ליוזמה.

יוחנן פלסנר: ההיגיון או הרציונאל של ההצעה הזו, הנחת היסוד היא שעצם הכינוס והישיבה במקום אחד של כל הגורמים – היא עצמה, ולא הספקתי להביא לכאן את המחקר אבל ראיתי מחקר, נייר עמדה ממקום אחר, וראיתי נייר עמדה מאנגליה,  שעצם יצירת הפורום הזה מוריד את האלימות בעשרות אחוזים.

יוחנן פלסנר: וניתנו דוגמאות מה קורה בצומת אלישמע, ובא הנציג של תחנת המשטרה, נציג של החינוך – בלי נושא של סמכויות, בלי שמכריחים אף אחד לעשות משהו.

יוחנן פלסנר: רק עצם העובדה שיש את הוועדה הזו.

יוחנן פלסנר: ולכן אני חושב שהוועדה הזו – אם היא ועדת רשות, אני חושב שלא עשינו כלום, אדוני היושב ראש.

יוחנן פלסנר: זה לא צריך להיות עול שנופל על ראש הרשות.

יוחנן פלסנר: מסקר שפורסם 85% חוששים מנושא הביטחון האישי.

יוחנן פלסנר: כל ראש רשות ממילא פוגש את הגורמים האלה, וצריך בקונטקסט הזה לפחות אחת לכמה חודשים – להתכנס, להעביר אינפורמציה.

יוחנן פלסנר: עצם הקיום של הדבר הזה שהוא יוצא עם פרוטוקול מסודר, ואני מניח שעם הזמן זה גם יהיה עם עדכון לגורמים ממשלתיים כדי לקבל עזרה והיזונים יכול להביא לסיוע.

יוחנן פלסנר: ראינו ש "עיר ללא אלימות" – ההבדל שם שזה הביא באמת משאבים.

יוחנן פלסנר: גם כל עוד אין משאבים עדיין יש ערך מוסף מאד גדול, ולכן אין קשר לעניין הזה.

יוחנן פלסנר: זה עיר ללא אלימות.

יוחנן פלסנר: הקונספט של עיר ללא אלימות התחיל מהעניין הזה של השילוב, שיתוף, תאום.

יוחנן פלסנר: לכן אני חושב שיש כאן רק משהו שאנחנו יכולים להרוויח ממנו, ואני מברך את כולכם שאתם תומכים כי כמי שלא מעט מנסה להעביר פה דברים אני חושב שיחסית זה מקבל כאן גישה מאד חיובית.

לרה צינמן: אני מייצגת ארגון משפחות נרצחים ונרצחות, משפחות שנפגעו מהסוג הרצחני של האלימות.

לרה צינמן: אנחנו מברכים על הצעת החוק ומקווים שהיא תוריד את מפלס האלימות בכל מקום וההצעה שלנו היא לשלב נציגים של ארגונים של נפגעי עבירה בוועדות כי לארגונים שלנו יש ידע על הפגיעות בתוך אותה רשות, על המשפחות ולמשל – על עבריינים, שלעתים יוצאים לחופשות באותה רשות מקומית ומהווים סכנה לציבור, ואולי באותה הזדמנות צריך לנקוט באמצעי זהירות או נניח – עברייני מין שמשתחררים והנפגעים פוחדים מהם, אז גם כן יש לנקוט באמצעי זהירות.

לרה צינמן: אבל באופן כללי אנחנו מאד קווים שההצעה תקודם ותיושם.

עודד ברוק: השר לביטחון פנים תומך בהצעה, וכך הוא גם הצביע בוועדת השרים לחקיקה.

עודד ברוק: המשרד לביטחון פנים מנהל מספר תכניות בנושא של מניעת אלימות.

עודד ברוק: הידועה בהן היא עיר ללא אלימות.

עודד ברוק: בנוסף לכך יש את תכנית מצילה, ובקרוב תשמעו גם על השיטור העירוני.

עודד ברוק: אבן בסיס בכל התכנית האלה – זה ועדה בהרכב פחות או יותר דומה למה שמוצע כאן, שאנחנו רואים בה אבן בסיס בתכנית, הן באשר למחויבות של ראש העיר כאשר הוא עומד בראש ועדה כזו לקדם את הפעילות למניעת אלימות והן בכך שיושבת ועדה וכך קובעת שפה אחידה ולומדים אחד מהשני מה נעשה.

עודד ברוק: ואני רק אספר אנקדוטה בעיר מסוימת, זאת עיר שמשקיעה רבות בתחום של עיר ללא אלימות, ואמרנו – למה אתם צריכים אותנו?

עודד ברוק: והוא אמר: למדנו לשבת יחד ולדבר ופתאום הבנו שאנשים שונים, גם ברשות המקומית וגם במקומות אחרים מפעילים תכניות שונות וכדומה, והתאום הזה הוא זה שנתן לנו את הכוח פי כמה ממה שהיה לנו קודם לכן.

עודד ברוק: אז זה הבסיס לזה.

עינב לוק: אני ממונה על מניעת אלימות במערכת החינוך.

עינב לוק: משרד החינוך תומך ומברך על ההצעה.

עינב לוק: אנחנו חושבים שככל שיתכנסו כל הגורמים יחד, ידונו ויבדקו מה כל אחד יכול להביא מהערך המוסף שלו, מהניסיון שלו, מהמשאבים שלו – זו הדרך להתמודד עם אלימות.

שרון עזריאל: לגבי סעיף 8 –  הוועדה הזו מורכבת קודם כל מראש הרשות והסגן שלו שהוא ברמה של ממלא מקומו ובעלי תפקידים בכירים, ואני רוצה שיקחו ויאמצו משהו מעיר ללא אלימות, שנציג המשטרה לא יפחת מרמת מפקד התחנה, כדי שלא ייווצר מצב שישלחו קצין זווטר - -

דוד אזולאי: אני, בעניין הזה רוצה ל הציע לך – גם אנחנו פה, בוועדה מקיימים דיונים ולפעמים שולחים אנשים יותר בכירים, פחות בכירים.

דוד אזולאי: בוא נגיד שבדרך כלל זה נתון לשיקול דעתו של מפקד המרחב.

דוד אזולאי: מפקד המרחב ישלח זוטר –אני מניח שראש הרשות לדיון הבא יבקש ממנו איש בכיר יותר.

דוד אזולאי: אני לא הייתי נכנס לזה בחקיקה, אלא עוזב את זה שיהיה ייצוג הולם.

דוד אזולאי: כתוב כאן: "...

דוד אזולאי: נציגי משטרת ישראל כפי שיקבע מפקד המרחב שבתחום סמכותו נמצאת העיריה".

דוד אזולאי: יש לך מקומות שהם ישובים קטנים – אז מה אתה חושב, שהוא ישלח את מפקד המרחב, שיבוא?

דוד אזולאי: סגנו?

דוד אזולאי: תשאיר שיקול דעת למפקד המרחב.

משה בר: אני יושב ראש עמותת נכים למען נכים.

משה בר: אני לא רוצה לדבר פה על הנכים אלא על פלג אחר לגמרי – המשמר האזרחי.

משה בר: כל הנטל נופל בדרך כלל עליו, גם היום, וגם בהמשך יפול עליו, והסמכויות שלו הן סמכויות תלושות.

משה בר: היחס של המשטרה אליו קלוש, הם פוחדים לדבר.

משה בר: אני, כמייסד המשמר האזרחי, וקיבלתי אזרחות טובה מטעם ראש העיר על המשמר האזרחי – אני שנים פועל ולשומע אותם אחד אחד, את השוטרים המתנדבים, במדים והכל – מפחדים לתת להם דרגה אחרי שנים והם מתייאשים מזה, נוטשים את הדברים וזה חבל.

משה בר: זה אנשים שנותנים לנו את הביטחון בעיר, ואני חושב שצריך גם את זה לשקול, כמו שהשוטרים – אתה מזמין את השוטר גם לחניה של הנכה, כדי לפנות – ומגיע לך מתנדב.

משה בר: היום רק את המתנדבים אתה רואה בעיר, לא את השוטרים.

משה בר: השוטרים נעלמים בכלל מהעיר.

משה בר: וכאן צריך לקחת את המסקנה הראשונה: שהמתנדב עושה את מרבית העבודה, ואם לא יתנו לו צ'ופרים או דברים שלא עולים כסף, אבל דברים שהוא ירגיש שהוא חלק מהמשטרה, חלק מהעשייה – לא יהיה הנושא הזה, וזה חבל מאד.

סאיד תלי: אני מפקח ארצי ממשרד הרווחה.

סאיד תלי: גם משרד הרווחה מברך, ואנחנו חושבים שזה צעד חשוב, חשוב שקהילות יקחו אחריות למה שקורה בתוכן וגם תהיינה שותפות, אולי, בלהתייעץ ולהתמודד.

סאיד תלי: אני, כמובן, מצטרף לדברים שאולי נאמרו בין השורות ואולי בתוכן לגבי האם זה מספיק.

סאיד תלי: השאלה אם מספיק ועדה מייעצת או צריך משהו יותר ביצועי.

דוד אזולאי: תן לנו להעביר את זה, ראיתי מה עושים לנו פה על זה –אתה רוצה שנלך על יותר מזה?

סאיד תלי: אני רוצה להפנות להמלצה 2 בתכנית לאומית למאבק באלימות, ועדה מאד מכובדת שעבדה יותר  משנה וחצי וההמלצה השניה שלה, מתוך הרבה – זה הפעלת מערך יישובי למניעת אלימות שיופעל באחריות הרשות המקומית.

סאיד תלי: זה –מ-2001.

סאיד תלי: היו, כמובן, תכניות, ואני שומע גם על חקיקה.

סאיד תלי: אבל ההבדל בין לשון החקיקה ללשון החוק כאן זה ההבדל בין לייעץ ולעודד ובין להפעיל ולהקים.

סאיד תלי: במצב של אלימות צריך להעלות רמה ולא רק לייעץ אלא גם לעשות.

סאיד תלי: יכול להיות שזה צעד ראשון, אבל - -

אפי גלעד: אני מהמשרד לאזרחים ותיקים.

אפי גלעד: המשרד לענייני גמלאים החליף את שמו לפני חודשיים ל – משרד לאזרחים ותיקים.

אפי גלעד: לפני כשנתיים ועדת השרים למאבק באלימות אימצה מודל של מאבק באלימות כלפי זקנים.

אפי גלעד: ההמלצה הזו, התכנית הזו- קיבלה תוקף של החלטת ממשלה, ובשנה וחצי האחרונות פועלת תכנית שת המשרד לאזרחים ותיקים בשיתוף 10 רשויות מקומיות מכל רחבי הארץ.

אפי גלעד: אנחנו בעצם נותנים מעטפת של הגנה אישית וחברתית, בין אם המדובר במיגון אישי - דלתות פלדה, לחצני מצוקה,סיירות, בני נוער, מתנדבים, סטודנטים, קו חם, וכו' וכו', ובמסגרת המערך הזה פועלות גם  ועדות היגוי מקומיות.

אפי גלעד: רציתי לציין שלפני חודשיים עבר תיקון לחוק האזרחים הוותיקים וכל ראש עיר נדרש למנות יועץ בענייני אזרחים ותיקים ברשות המקומית, ולכן עמדת המשרד היא - -

דוד אזולאי: אנחנו עשינו את זה פה, בוועדה הזו, ומכירים את זה .

אפי גלעד: אני רוצה לחזור לעמדת המשרד – שהיועץ לראש הרשות גם הוא צריך להיות חבר בוועדה הזו.

אפי גלעד: המשרד מברך על התכנית.

יעקב אדרי: מרוב תכניות ויועצים, המצב לא הולך ומשתפר, אבל בואו נראה.

דוד אזולאי: אני רוצה לסכם את הדיון כך: לדעתי, יש כאן איזושהי פונקציה חסרה, מעבר למה שהזכירו כאן, זה במסגרת ביקורי הוועדה  בכמה בתי סוהר ומפגשים עם כל מיני פונקציות, אחד הדברים שהתוודענו אליהם זה שישנם אסירים שמשתחררים ולא תמיד מוצאים את עצמם בחיים האזרחיים.

דוד אזולאי: שמענו שישנם רשויות שמוכנות לקלוט את אותם אסירים ולסייע להם, ולא תמיד יש להן את האמצעים.

דוד אזולאי: ישנם בתי סוהר שמשתפים פעולה עם הקהילה, והם שולחים אסירים שיעשו כל מיני עבודות לטובת הרשות המקומית.

דוד אזולאי: וזה, במסגרת שיקום האיסור.

דוד אזולאי: מה שחשבתי –הרי בכל רשות מקומית יש נציג הרשות לשיקום אסירים, אולי לא בכל רשות יש את זה - -

שרון עזריאל: זה שוכן ברווחה, בעיקרון.

שרון עזריאל: אז אם יש את מנהל אגף הרווחה - -

יעקב אדרי: עכשיו זה דבר חדש, נדמה לי.

יעקב אדרי: מעבירים את זה.

פיני קבלו: בחוק ההסדרים יש הצעה לבטל את העצמאות שלהם ולהעביר את זה כמחלקה, או כאגף ברווחה.

דוד אזולאי: אני בכל זאת מעלה את זה עכשיו כי אני חושב שאם  יש נציג של הארגון הזה של שיקום אסירים שיושב בפורום הזה אז הוא גם יודע להגיד את הדברים, להצביע על הבעיות.

דוד אזולאי: זה גם גורם שיכול לתרום למיגור האלימות בעיר.

דוד אזולאי: לכן הצעתי היא להוסיף גם נציג של הרשות לשיקום האסיר או נציג שיקום אסירים ברשות המקומית.

דוד אזולאי: אכן, נסכם את הדברים כך: לגבי סעיף 4,5 – הממונה על האכיפה בעיריה והממונה על הפיקוח בעיריה - יאוחדו לפונקציה אחת של מנהל אגף הפיקוח.

דוד אזולאי: בסעיף 1 – הייתי מוסיף –"ראש העיריה, או סגנו, שהוא ממלא מקומו הקבוע, והוא יהיה היושב ראש.

דוד אזולאי: ופה הייתי מבקש להוסיף נציגות של חברי המועצה.

גלעד ארדן: אז נוסיף את זה בסעיף 9.  חברים נוספים – נעשה שתי אפשרויות.

גלעד ארדן: גם יהיו חברי מועצה נוספים שתקבע הוועדה או שיקבע ראש הוועדה - -

יעקב אדרי: אתה לא מגדיר את המספר?

גלעד ארדן: היושב ראש ביקש לא להגדיר, כרגע.

גלעד ארדן: אפשר להגדיר, כמובן.

דוד אזולאי: לגבי נציג המועצה – תציין שזה יהיה חברי מועצה.

דוד אזולאי: על פי שיקול דעתו של ראש הרשות.

יעקב אדרי: כל אחד יגיד שהוא רוצה להיות בוועדה וכך תמצא 9 חברי מועצה בוועדה, כשכל אחד מושך לכיוון אחר.

דוד אזולאי: בוא נגדיר שראש הרשות יוכל למנות עד 2 מחברי המועצה, ואז הוא יכול לתת לחבר מהקואליציה, חבר מהאופוזיציה, ואז –תם ונשלם.

אורית מלמד: לשם השוואה- יש סעיפים אחרים של ועדות חובה אחרות, שם כתוב במפורש לגבי חברי מועצה, בסעיף נפרד, וזה יכול להיות 3 או 6, תלוי בסעיף.

אורית מלמד: בדרך כלל זה מספרים יותר גדולים.

יעקב אדרי: אז פה – 2.

עודד ברוק: השאלה אם אתה רוצה יותר ועדה מקצועית או ועדה ציבורית.

דוד אזולאי: זה שילוב, פה.

דוד אזולאי: אנשי מקצוע יש פה בשפע.

דוד אזולאי: לכן אני חושב שראש הרשות יוביל את זה ועוד 2 חברי מועצה לפי שיקול דעתו של ראש הרשות, אני חושב שזה עונה על הדרישה.

דוד אזולאי: לגבי אזרחים ותיקים – יועץ ראש הרשות יהיה חבר בוועדה הזו, ולגבי ארגון נרצחים ונרצחות – אני מאד מקווה, גברתי, שאין לכם בכל רשות מקומית כאלה, וזה בוודאי - -

לרה צינמן: אני התכוונתי לאו דווקא לארגון שלנו.

לרה צינמן: זה גם יכול להיות נפגעות תקיפה מינית.

דוד אזולאי: אני מציע, בעניין הזה, אדוני, היועץ המשפטי – צריך  למצוא איזשהו נוסח שראש הרשות יוכל להזמין לדיון הזה את הארגון של נפגעי עבירה כי אני חושב שיש לזה חשיבות.

לרה צינמן: אם מדברים על מלחמה בפשיעה, מן הראוי שלא ינהגו - -

גלעד ארדן: - - אם הוא חושב שברשות שלו זה יהיה רלבנטי.

עודד ברוק: האם הם חברים, או רק יוזמנו לדיונים?

דוד אזולאי: אני מציע שהם יוזמנו לדיון, זה חשוב מאד.

דוד אזולאי: אני לא יודע אם ממש נעגן את זה, או בסעיף נפרד, אבל אולי, בתוך סעיף 9 נוסיף: "חברים נוספים ונציגי ארגונים".

עודד ברוק: בסעיף 6 צריך להסיר את הסיפור של חוק הסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, כיוון שהם לא - -

דוד אזולאי: נכון.

דוד אזולאי: אנחנו מדברים על ממונה על הביטחון בעיריה, שבמקרה הזה הוא ייקרא – הקב"ט העירוני.

שרון עזריאל: או מנהל הביטחון ברשות המקומית.

אורית מלמד: בסעיף 9 אולי כדאי גם להוסיף שימונו בעלי תפקידים אחרים בעיריה, לחדד את זה.

אורית מלמד: בנוסף לחברי מועצה.

גלעד ארדן: אמרנו שזה יהיה בנפרד – חברי מועצה בנפרד, וחברים נוספים – בסעיף נפרד.

דוד אזולאי: חברי מועצה – נכתוב בפירוש.

דוד אזולאי: לגבי חברים נוספים –  אמרנו: ארגונים, ואת מי את רוצה להוסיף?

אורית מלמד: שיהיה ברור שהוא ימנה בעלי תפקידים נוספים, שהוא רשאי למנות - -

שרון עזריאל: מה לגבי רשות או חובה?

דוד אזולאי: הרציונאל שלי היא שזה יהיה החובה, אבל אני מעוניין לקדם את החוק ודבר כזה, אם נחליט שזה יהיה חובה, זה עלול לתקוע לנו את החוק.

יעקב אדרי: למה לא חובה?

יעקב אדרי: חובה – אתה מבטיח שהם יתכנסו.

יעקב אדרי: אם לא, זה יהיה כמו עוד הרבה ועדות.

דוד אזולאי: בוא נשאיר את זה כוועדת חובה, ועד לקריאה השניה והשלישית נשקול את זה עוד פעם.

דוד אזולאי: תודה רבה לכולם נצביע.

דוד אזולאי: מי בעד הצעת החוק עם כל התיקונים שקראנו עכשיו?

דוד אזולאי: רוב.

דוד אזולאי: אני מודה לכם, הישיבה נעולה.