הוועדה המיוחדת לבחינת בעיית העובדים הזרים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 37, 2010-12-29 09:00

יעקב כץ: שלום.

יעקב כץ: אנחנו נפתח את הדיון היום בכמה מלים, לפני שניתן ליושב ראש הוועדה שבשבילה התכנסנו, כדי לשמוע מה התקדם, אחרי שסיכמנו בישיבה הקודמת שנשמע תוך שבועיים שלושה מה מתקדם בנושא ההסכם לגבי החקלאים.

יעקב כץ: אני רוצה לומר לכם שאני מסייר בשטח ולדאבוני הרב אני רוצה להביא בפניכם, בפני הנוכחים פה ובפני הפרוטוקול, מספר עובדות שהן חשובות מאוד, כדי שהדברים ייאמרו.

יעקב כץ: ב-150-100 השנים האחרונות הגיעו לפה ראשוני החלוצים, העלייה הראשונה ב-1882, עלייה שנייה ב-1903, עלייה שלישית ורביעית וחמישית, כאשר הנושא של כיבוש אדמות ארץ ישראל, חזרה לקרקע, הצלת אדמות הלאום, גאולת הקרקעות, היה המוטיב המרכזי של השבים והחוזרים לארץ ישראל, כאשר הגבולות נקבעו לפי מקום הגדר ועבודת הקרקע.

יעקב כץ: עבודת הכפיים בחקלאות היתה עבודה שלפיה מדדו אם אדם מתאים להנהגה, מתאים לצבא, מי שהיה יותר מיומן, מי שהיה יותר חקלאי, מי שהיה יותר אוהב קרקע, הוא היה הראשון במעלה.

יעקב כץ: לדאבוני הרב, בשנים האחרונות, כשהפכנו מחברה חקלאית, ארץ ישראלית, שמריחה את אדמת המולדת, לחברה יותר היי טקית, וירטואלית, רוחנית, דווקא בשנים האחרונות חזרנו ואימצנו לעצמנו ממנהגי הגלות שכל כך רצינו לברוח מהם.

יעקב כץ: בגלות, אחת הסיבות שהחלוצים הראשונים עלו לארץ ישראל, תסלחו לי שאני נותן לכם סקירה היסטורית וסקירה ארץ ישראלית וציונית, כי כל הבריחה היתה כדי לחזור להיות עוד פעם אנשי אדמה, לחזור לקרקע.

קריאה: למה לחזור?

קריאה: אנחנו שם.

יעקב כץ: לטעת עצים, לגאול קרקעות, לחזור להיות כמו דוד המלך, כמו יהודה המכבי, כמו שמשון הגיבור, להיות בשטחי ארץ ישראל, לקבל את צבע העור של ארץ ישראל, את הידיים המיובלות של ארץ ישראל, וככה פיתחנו וגידלנו.

יעקב כץ: לכן באמת בשנים ההן בצורה בולטת מאוד החיילים הטובים ביותר היו מההתיישבות העובדת, הקצינים הטובים ביותר, הטייסים הטובים ביותר וגם המנהיגים, כולם באו מההתיישבות העובדת, כי הם היו האידיאליסטים הגדולים ביותר, שמסרו את הנפש.

יעקב כץ: בשנים האחרונות אנחנו מאמצים לעצמנו את כל מה שהיה בגלות; הפכנו להיות רוחניים, וירטואליים, מנותקים, היי טקים, מיופייפים, והקרקע נשמטת מתחת לרגלינו.

יעקב כץ: בסיורים האחרונים שאני עושה, אדוני המנהל הכללי של משרד החקלאות, שאולי יבוא יום ואני אהיה הבוס שלך, לך תדע איפה אנחנו נמצא את עצמנו, אני רוצה לומר לך איך אני רואה את הדברים; החקלאים באופן כללי כואבים, מיואשים, רבים מהם רוצים לעזוב את הארץ, הם מרגישים נרדפים, הקרקעות נמכרות לכל המרבה במחיר, הרבה מהקרקעות שגאלנו במסירות נפש במשך עשרות שנים, במשך מאות שנים, הלכות ועוברות לידיים נוכריות וארץ ישראל מאבדת את השליטה של עם ישראל על הקרקע.

יעקב כץ: אני הייתי בסיור השבוע ונפגשתי עם בחור בשם אליהו פיין, גיבור חיל שעובד 12 שעות ביום, סביב השעון, מגדל בעיקר רימונים, אבל גם דברים נוספים.

יעקב כץ: אחד מהפשעים הגדולים ביותר שנעשו כלפי החקלאים, שארץ ישראל נותנת פירותיה בשפע והפירות נרקבים על העץ.

יעקב כץ: אין מי שיקטוף.

יעקב כץ: במקום להעמיד יעד, אדוני בנק ישראל, והיעד צריך להיות איך החקלאים יכפילו את הסכומים שהם מביאים לארץ, איך נכבוש את הקרקעות מחדש, איך שהחקלאים ירגישו טוב, שמנו יעד חדש, והיעד הבא הוא איך מוציאים מפה את העובדים הזרים.

יעקב כץ: זה היעד של מדינת ישראל, שלא יהיו עובדים זרים.

יעקב כץ: זה היעד.

יעקב כץ: זה לא היעד, היעד הוא החקלאי, היעד היא הקרקע, ולפי היעדים נגזרות השיטות.

יעקב כץ: הידיים של החקלאים בקושי יכולות להחזיק עט וכל היום הם רצים וממלאים טפסים, טפסים, טפסים.

יעקב כץ: הם הפושעים, הם הנרדפים.

יעקב כץ: משהו הפוך קורה פה במדינה שלנו וצריך לשנות את כל הצ'יפ.

יעקב כץ: צריך לקרוא לחקלאים, כמו שהיה עושה ספיר וכמו שהיה עושה הרצפלד, קורא למנהיגי החקלאים ואומר להם; 'כמה אתם מייצרים בשנה?'

יעקב כץ: , גברתי שרת האוצר, 'מיליארד דולר?'

קרן טרנר: אני לא שרת האוצר.

יעקב כץ: 'מה אתם צריכים כדי לייצר 2 מיליארד דולר?'

יעקב כץ: ככה היה צריך לשאול אותם, 'מה אתם צריכים מאיתנו כדי לייצר פי שתיים?'

יעקב כץ: . כמה קרקעות עברו לידיים נוכריות בשנים האחרונות, גב' טרנר?

יעקב כץ: צריך לשאול אותם 'מה אתם צריכים כדי לכבוש את הקרקעות מחדש?'

יעקב כץ: , זו היתה צריכה להיות המגמה.

יעקב כץ: המגמה לא צריכה להיות להוציא את העובדים הזרים.

יעקב כץ: אם יהיו 26 או 29, או 31 עובדים זרים, לא זו הבעיה שלנו.

יעקב כץ: הבעיה שלנו שעוד מעט לא תהיה לנו אדמה, לא תהיה חקלאות ולא יהיו חקלאים.

יעקב כץ: כשאני פוגש חקלאים שעוברים ובונים את הבתים שלהם היום בקניה, שבונים את הבתים שלהם באתיופיה, אנחנו איבדנו את כל הקשר לזהות.

יעקב כץ: ישבתי עם חקלאים באזור טול כרם השבוע, גיבורי חיל ששומרים לנו על הגבול שנמצא 13 קילומטרים מנתניה, ולצערנו הרב מחר זה יכול להיות הגבול, אם כל מיני תורות פוליטיות יתממשו, אז נתחיל לחטוף משם פגזים.

יעקב כץ: הם יושבים על הגבול והם מיואשים לחלוטין.

יעקב כץ: עומדים שדות שלמים, פירות, פרחים, אין מי שיקטוף את העבודה.

יעקב כץ: אדם מרגיש שכל עבודתו הולכת...

יעקב כץ: וכל היום הוא צריך לרוץ אחרי הסדרים, למה הוא מחזיק עובד אחד פחות, עובד אחד יותר.

יעקב כץ: עשו לי סיור בשטח והראו לי באזור זיכרון יעקב ובנימינה, כבוד המנהל הכללי של משרד החקלאות, יוסי, ומראים לי חלקה אחרי חלקה, זה נמצא בבאקה אל גרבייה, הוא אומר 'לפני עשר שנים אנשים התביישו להגיד שפונים אליהם אפילו', אתה היית בסיור, ישראל?

יעקב כץ: נכון.

יעקב כץ: הוא משלנו, ישראל.

יעקב כץ: היינו בסיור באותו מקום, התביישו לדבר על מכירת קרקעות לנוכרים, היום כל הקרקעות באזור בנימינה נמכרות לכל המרבה במחיר.

יעקב כץ: דירבאלאק, איפה אנחנו נמצאים?

יעקב כץ: מה קורה לנו?

יעקב כץ: השתגענו?

יעקב כץ: כל היום מתעסקים אם להוריד להם את השניים, כל היום הפקידים, פקידי הברון רצים אחרי החקלאי המסכן הזה שעומד וזועק ולא יודע למי לזעוק.

יעקב כץ: איבדנו את הראש שלנו, זו התחושה שלי.

יעקב כץ: לכן אני אומר לך, כבוד יוסי, כי כבר היית תחת הרבה שרים, אם תיפול לידיים שלי, כל המדיניות של המשרד תשתנה.

יעקב כץ: אנחנו כל היום נשכב על הגדר כדי לראות איך לסייע לחקלאים.

יעקב כץ: אני רוצה שחקלאים בישראל, שהם הטובים ביותר, ירגישו הכי טוב במדינה ויְיַצרו הכי הרבה במדינה ולא להיות נרדפים, ולא להיות אנשים שכל היום מתנצלים, רובם ככולם בוגרי יחידות קרביות, הילדים של רובם ככולם משרתים במיטב היחידות בצה"ל, רובם ככולם מסרו את הנפש, הלכו על הגבול והם היום אלה שצריכים כל היום להתנצל.

יעקב כץ: הכל הפוך.

יעקב כץ: הכל הפוך במדינה שלנו, השתגענו לגמרי.

יעקב כץ: ראש ממשלה היי טק וההוא אוורירי וההוא וירטואלי, וכולנו רק בערוץ 10 ובערוץ 11 ובערוץ 12.

יעקב כץ: זה מה שמעניין את כולם.

יעקב כץ: למזלנו זה לא משודר היום, אז תאמינו לי שאני מדבר אליכם ורק אליכם, אף אחד לא שומע אותנו, חוץ מכם.

יעקב כץ: אחרי שגמרנו את כל הסקירה ההיסטורית הזו, גב' טרנר, וישבנו וסיפרנו הרבה סיפורים על משפחת טרנר, שהדודה שלך היתה היפה בכיתה בקיבוץ חולדה, אז עכשיו נשמע ממר יוסי ישי שיסביר לנו.

יעקב כץ: בפגישה האחרונה דיברנו על כך שאנחנו מקדמים את הנושא של החקלאים, לאיזה הסכם הגעתם ולאן התקדמתם.

יוסי ישי: שני משפטים על הפתיחה.

יוסי ישי: אל"ף, שלא נשקע בדכדוך ונראה את 3/4 הכוס המלאה, ואני לא בעד שהחקלאות תתבכיין בגלל שאין לה שום סיבה להתבכיין.

יוסי ישי: חקלאות ישראל היא מהמפוארות בעולם, גם מבחינה כלכלית היא היעילה ביותר במשק, אני פעם אראה לך בגרף את הפריון של החקלאות, לעומת הפריון---      היו"ר יעקב כץ:     אני יודע, עשיתי סיורים אתמול,  תעיר אותי באמצע הלילה, אני אתן לך את כל הגרף.

יוסי ישי: הגרף של הפריון החקלאי בהשוואה לפריון של ענפים אחרים במשק, הוא לא דומה בכלל.

יוסי ישי: הוא ענק, הייצור החקלאי הולך וגדל, הוא הגיע ברוך ה' ל-26 מיליארד, היצוא גדל בשיעורים גבוהים, ולמרות המשבר הכלכלי, המשקים החקלאיים פורחים.

יוסי ישי: נכון שבשוליים יש פה ושם בריחה של קרקע לגופים אחרים, חקלאים עוסקים, אני בעצמי, למרות שאני לבוש כמנהל כללי עכשיו, ברוך ה' ביום שישי אני מקבל את הרפת ומחזיר אותה במוצאי שבת וחולב שש חליבות בעצמי והכל בסדר גמור, ואנחנו מרוצים ואנחנו נהנים, ואני  מציע שאנחנו נתייחס אל החקלאות כיהלום שבכתר, ולא להתבכיין.

יוסי ישי: זה דבר אחד.

יוסי ישי: נכון שהחקלאות מאוימת השכם והערב בכל רגע, גם בתחום הקרקע, חמור מאוד בתחום המים, החקלאות מקוצצת ב-63% מכמויות המים והיא שורדת, היא לא ירדה בשקל אחד, והיא מאוימת מאוד בנושא עבודה, אין ספק בכלל.

יוסי ישי: צריך להיאבק בדברים האלה בנחישות, אבל אני לא בעד להתבכיין, אני חושב שהחקלאות היא מפוארת---

ישראל חסון: מר ישי, אל תגיד לנו 'לא ירדה בשקל', משום שיכול להיות שהמחירים עלו.

ישראל חסון: השאלה היא---

יוסי ישי: לא, גם הכמויות לא ירדו.

יעקב כץ: אף אחד לא מתבכיין, אנחנו לא בכיינים.

יוסי ישי: כחקלאות, אני מבקש.

יוסי ישי: עכשיו ניגש לנושא.

יוסי ישי: ב-2009, אחרי שבמסגרת החלטות הממשלה עם תקציב 2009 הוגשה הצעת החלטה לממשלה, שמקטינים את כמות העובדים הזרים ל-3,000 או 3,500 וכמעט לאלתר, אחרי משא ומתן לילי ארוך, נחתם הסכם בין ממשלת ישראל לבין התאחדות חקלאי ישראל, שיש בו שלושה מרכיבים בעיקר; אחד, מכסה ידועה של עובדים זרים, מתווה יורד בקצב של 1,500 עובדים בשנה, שלוש, תקציב של 350 מיליון שקלים, פרוס לחמש שנים, כדי לשדרג את חקלאות ישראל ולהגביר את המיכון כדי שחקלאות ישראל תוכל להתמודד עם המתווה היורד של עובדים זרים.

יעקב כץ: שזו ההחלטה כרגע.

יוסי ישי: זה היה ההסכם שנחתם בין התאחדות חקלאי ישראל לבין ממשלת ישראל.

יוסי ישי: ההסכם אושר בממשלה ואיתו יצאנו לדרך.

יוסי ישי: במבט לאחור, נדמה לי כבר שנה וחצי, או יותר, מאז שההסכם בתוקף, משרד החקלאות עמד במתווה ב-1,500 היתרים מדי שנה, האוצר העמיד את התקציבים לגבי מיכון והחקלאים באמת הרימו את הנטל וכל ההשקעות שתוכננו לשנת 2010 בנושא מיכון, בעשרות מיליוני שקלים, רבות בוצעו.

יעקב כץ: תסביר שיש מיכון, שכתוצאה מהמיכון אתה צריך 20 פועלים על המיכון, כדי שהמכשיר הזה יעבוד.

יוסי ישי: אני אסביר.

יעקב כץ: צריך עוד יותר פועלים, לא פחות פועלים.

יוסי ישי: הכשל המרכזי ביישום ההסכם, שבגלל כל מיני כשלים ביורוקרטיים כאלה ואחרים, בכל נקודת זמן, מרגע חתימת ההסכם ועד לרגע זה, נוכחו בארץ ועבדו בארץ בין 2,000 ל-4,500 עובדים פחות מהמכסה שנקבעה בהסכם.

יוסי ישי: זו עובדה.

יוסי ישי: כתוצאה מהמהלך הזה פרצה השביתה.

יוסי ישי: תוך כדי שביתה התכנסו שלושת השרים, אוצר, פנים וחקלאות, הטילו עליי לעמוד בראש צוות של ארבעה, שהוא מעוגן בהסכם, לבוא ולבחון את הבעיה ולגבש פתרונות איך מחזירים את המתווה למתווה שמופיע בהסכם.

יוסי ישי: אנחנו ישבנו, קיימנו מספר ישיבות והחלטנו: אחת, לפתור את כל הבעיות הטכניות שהיוו כשל בהסכם, ולגרום לכך שהחל מ-1.1.2011 כמות העובדים הזרים שתשהה בארץ לטובת חקלאות ישראל תעמוד בדיוק במספרים שמופיעים בהסכם ולא פחות מכך.

יוסי ישי: שתיים, מאחר ולחקלאים נגרם נזק שבמשך התקופה הראשונה, שנה-שנה וחצי הראשונות של ההסכם שהו בארץ פחות עובדים מאשר בהסכם, יינתן להם פיצוי.

יוסי ישי: שלוש, דנו גם בעניין של מס המעסיקים שלמעשה הפך להיות מיותר, בגלל שמס מעסיקים היה נכון כדי להקטין את המוטיבציה של החקלאים לבוא וללחוץ על הממשלה להגדיל את המכסות.

יוסי ישי: ברגע שיש הסכם וכמות העובדים ידועה וקבועה בהסכם, אין צורך במוטיבציה, לא לכיוון הזה ולא לכיוון האחר.

יעקב כץ: האם אתם ממשיכים במדרג היורד הזה?

יוסי ישי: אני אסביר את הכל.

יוסי ישי: כל מה שאמרתי עכשיו זה פתיחה, עכשיו אני מגיע למעשה.

יעקב כץ: שתדע שמנהלים איתנו משא ומתן, להכניס את האיחוד הלאומי במקום מפלגת העבודה, ואני אמרתי לראש הממשלה שהתנאי הראשון שלי שהמדרג לא יהיה יורד, שהמדרג יתחיל לעלות.

יעקב כץ: הוא אמר לי, 'מה, אתה מתעסק בחקלאות?'

יעקב כץ: אמרתי לו 'כן, קודם כל שזה ייפסק ושאנחנו נתחיל לראות איך עולים בחזרה', שתדע לך, שזה התנאי שלי.

יעקב כץ: לא כמו שר החקלאות שלכם, שאמור לייצג את העובדים ומייצג אני לא יודע את מי, את קרן קיימת לישראל.

יוסי ישי: אדוני היושב ראש, בשונה אולי מחבריי המנהלים הכלליים, אני מנהל כללי מקצועי, 35 שנה במשרד, ולכן לכל הדברים הפוליטיים---

ישראל חסון: לא יודע כמה חליבות---

יוסי ישי: ולכן הפוליטיקה היא ממני והלאה.

יעקב כץ: אתה לא עובד בשבת בחליבה, נכון?

יוסי ישי: אני בשבת מפקח על החולב.

יוסי ישי: ניגש לאיפה התקדמנו ואנחנו אמורים לדעתי בתוך שבוע לחזור לשרים ולדווח להם על הסיכויים, ואם יש מחלוקות, אז על המחלוקות, והשרים יצטרכו להכריע, למרות שאני מאוד מקווה שהגענו להסכמה וכל מה שנשאר כרגע זה הניסוחים.

יוסי ישי: הטיוטה מונחת לפניי והוויכוחים בינינו כרגע זה על האותיות הקטנות שנמצאות בסיכומים.

יעקב כץ: אותי מעניין המדרג.

יוסי ישי: עכשיו אני אסביר את הכל.

יעקב כץ: קודם כל תתרכז בזה, כי זה הדבר הכי חשוב לי, כי מה שהחקלאים צריכים זה ידיים עובדות.

יעקב כץ: תגיד לי, עולים, יורדים, נשארים?

יעקב כץ: למשל עם הבנייה החליטו לא לגרש אותם עד יולי והשאירו אותם בעבודה.

יעקב כץ: אני רוצה לשמוע מה התכנית שלכם, כמה להוציא השנה, לאן להגיע.

יעקב כץ: תן לי את התכנית שלכם.

יוסי ישי: על בסיס מה שאמרתי קודם, לחזור למתווה ההסכם החתום, אבל לפצות את החקלאים בגין הכשל שהיה בתקופה הראשונה ליישומו, הצוות ממליץ לשרים שאנחנו נדחה בשנה את פעימת המדרג שהיתה מתוכננת לשנת 2011.

יוסי ישי: דהיינו, אם היינו צריכים לרדת ב-1.1.2011, על פי ההסכם, ל-24,500, אנחנו נישאר בשנת 2011 ב-26,000.

יוסי ישי: אנחנו דוחים את הפעימה.

יוסי ישי: זה יהיה הפיצוי.

יעקב כץ: זה הדבר הכי חשוב.

יעקב כץ: עד אז אנחנו כבר נהיה בפנים.

יוסי ישי: שתיים, במקום שנעמוד ב-24,500 ב-1.1.2011, אנחנו נעמוד במספר הזה ב-1.1.2012, והחל מ-1.1.2012 עד 1.6.2015 נתקן את הגרף כך שבסופו של דבר אנחנו נעמוד במכסות הקבועות בהסכם.

קרן טרנר: זה לא מה שסוכם.

קרן טרנר: אין טעם להיכנס לפרטים, זה כרגע בדיון.

יעקב כץ: קודם כל סוכם שלא יורדים מ-26,000 בשנה הזו?

ישראל חסון: אתם בדיונים או---

קריאה: לא שמעתי, מה אמרתְ?

קריאה: לא סוכם?

יעקב כץ: אני יושב ראש הוועדה ועכשיו מר יוסי ישי מדבר.

יוסי ישי: אני ברשותך ברשות דיבור ואני אומר שישבנו שלשום בלילה, למיטב זיכרוני, אצל מר שרון גמבשו, יחד עם מר אבשלום וילן ויחד עם החבר ברזני וסיכמנו את העקרונות והעקרונות מאוד ברורים.

יוסי ישי: את העקרונות כרגע מתרגמים למסמך כתוב, יש מחלוקות וניואנסים במסמך הכתוב.

יוסי ישי: אני בטוח שאנחנו נצליח להגיע להסכמה גם באותיות הקטנות, אבל אם באותיות הקטנות יהיה ויכוח, יש שרים---

יעקב כץ: היום בפועל יש כ-24,000 עובדים---

יוסי ישי: כ-23,500.

יעקב כץ: לפי מה שאמרת כרגע בשנה הזו אנחנו עדיין ב-26,000, זאת אומרת שאפשר להביא עוד 2,000-2,500 עובדים.

יוסי ישי: יתר על כן, על פי המתווה החתום בהסכם היינו צריכים לרדת ב-1.1.2011 ל-24,500 היתרים, הקובץ כבר הופץ.

יוסי ישי: הקובץ הזה שמוריד אותנו ל-24,000 הופץ, הצוות ממליץ לשרים לפצות את החקלאים בגין הכשל שהיה בתחילת ההפעלה, לבטל את הקובץ הנוכחי ולהוציא קובץ חדש, שהוא למעשה הקובץ הקודם, על 26,000 היתרים.

יעקב כץ: זאת אומרת שאנחנו יכולים במציאות היום להודיע לחקלאים בשמחה שאפשר להוציא עוד הברקות של 2,500 פועלים שיכולים ל---

יוסי ישי: כן, וברשותך, אדוני, אני אפרט גם איך זה ייעשה.

יוסי ישי: את המתווה כבר אמרתי.

יוסי ישי: דבר נוסף ומאוד חשוב, אחת הבעיות היו, שהאינפורמציה לא היתה ידועה ושקופה.

יוסי ישי: אחד היה אומר יש 24,000 עובדים ואחד אומר...

יוסי ישי: היה ויכוח על המספרים, והסעיף הראשון בהמלצות של הצוות, שמקובל על כולם, שכמו שיש קובץ שקוף באינטרנט, שמשרד החקלאות מפרסם וכל אזרחי מדינת ישראל יודעים כמה היתרים יש לכל חקלאי, החל מחודש ינואר באינטרנט יהיה קובץ שיהיה כתוב שם כמה היתרים יש לכל חקלאי, כמה עובדים זרים בפועל יש לכל חקלאי ומה שמותיהם, כך שלא יהיה יותר ויכוח על המספרים.

יוסי ישי: אם חקלאי יראה שליד שמו מופיע משה, יענק'ל וחיים ויש לו רק שניים, הוא מיד יבוא ויגיד לי, 'אדוני הנכבד, הקובץ לא נכון, בגלל שאצלי יש רק שניים ולא שלושה'.

יוסי ישי: כך שהוויכוח הזה, שנמשך כבר עשר שנים, אני מאוד מקווה שעל פי ההסכם הוא ייגמר.

יעקב כץ: מי אחראי על כך שאפשר יהיה להוציא את ההברקות ל-2,500 הנוספים?

יוסי ישי: החבר ברזני יכול להגיד, אז אני אגיד את זה גם.

יוסי ישי: אני קורא מתוך טיוטת ההסכם---

יעקב כץ: גב' טרנר, תקשיבי.

קרן טרנר: אני לא צריכה להקשיב, אני מכירה מה סופר, מה סוכם---

יוסי ישי: היא כתבה חלק מהדברים.

יוסי ישי: כדי לשרת את המטרה שאמרתי, דהיינו שכמות העובדים הזרים השוהה בארץ תהיה תואמת והולמת לחלוטין אחת לאחת את ההסכם---

קרן טרנר: מר ישי, אני מבקשת, הנושאים עוד לא סוכמו, אני מבקשת ש---

יוסי ישי: גב' טרנר, אני מציע ככה---

יעקב כץ: גב' טרנר, עכשיו מדבר יוסי ורק יוסי.

יוסי ישי: אני מציע ככה; אני אגמור את הכל ואת התיקונים תגידי את.

קרן טרנר: אני לא מתכוונת להגיד את התיקונים---

קריאה: מה, היא בעלת הבית שלך, יוסי?

יוסי ישי: היא לא בעלת הבית שלי בכלל---

ישראל חסון: אני לא מצליח להבין את היהירות.

ישראל חסון: מה את לא מתכוונת להגיד פה?

קרן טרנר: אם דברים עוד לא סוכמו, אני לא מתכוונת כאן---

ישראל חסון: גברתי, אם יש דברים שהם לא מסוכמים, חובתך להגיד כאן: 'מה שנאמר לכם לא נכון, אחת, שתיים, שלוש, ארבע לא סוכם', ונדע איפה אנחנו חיים.

ישראל חסון: פה לא מורחים יותר.

יעקב כץ: אבל, חבר הכנסת חסון, תן לה לדבר אחרי שהוא יגמור.

ישראל חסון: פה גמרנו עם המריחות.

יעקב כץ: ניתן לך לומר שזה לא מסוכם.

יוסי ישי: אחת, העובדים השוהים בארץ---

יעקב כץ: אני כבר מודיע על כינוס של הוועדה בשבוע הבא, או בעוד שבוע וחצי פעם נוספת, כדי שהסיכומים האלה יהיו, חבר הכנסת חסון.

יעקב כץ: אנחנו לא ניתן לעסק הזה מנוחה.

יעקב כץ: עד שהדברים האלה יסוכמו, מיד עוד פגישה.

ישראל חסון: אבל, כצל'ה, שלא יהיה פה מצב שאומרים 'אני אמרתי---

יעקב כץ: לא, השתלטו לנו על המדינה, החבר'ה, אנחנו נעמיד אותם במקום שלהם.

ישראל חסון: שלא יגיד לי פה אף אחד---

יוסי ישי: כדי לעמוד במכסת העובדים הזרים, על פי ההסכם, התבצע שחלוף מהיר מאוד.

יוסי ישי: הרי עיקר הכניסה של העובדים היא על בסיס השחלוף, יש היתרים, יש עובד שסיים את תקופת השהות שלו, 60 חודש, 63 חודשים, הוא צריך לצאת מהארץ, ואחת הבעיות שזיהינו, שגרמה לכשל, שלקח בין חודשיים לשלושה חודשים, מרגע יציאת העובד שסיים את תקופת שהייתו בארץ עד כניסת עובד במקומו.

יוסי ישי: זה הכשל הגדול.

יוסי ישי: הכשל הזה יצר באופן קבוע ורציף 1,500 עובדים פחות.

יוסי ישי: את זה תיקנו במסגרת ההסכם.

יוסי ישי: היום מעסיק יוכל לטפל בשחלוף העובד שלו חודשיים לפני שהעובד עוזב את הארץ.

יוסי ישי: זאת אומרת הטיפול בהחלפת עובד יתחיל חודשיים לפני שהעובד עוזב את הארץ, משרד הפנים מתחייב, אם באמת הפעולה הזו נעשתה בזמן, וכל הביורוקרטיה הטכנית הסתיימה, אם עברו שלושה ימים, אנחנו ניתן להם חמישה ימים.

יוסי ישי: הרעיון הוא שחמישה ימים אחרי שהעובד עזב את הארץ, ייכנס עובד במקומו.

יוסי ישי: בטיוטה כתוב שלושה, אנחנו ניתן להם עוד קצת פור.

חיים חדד: זה עם הפעלת ה-IOM, או לא קשור?

יוסי ישי: בהסכם כבר למעשה החל פתרון לגבי טיפול במבקשי מקלט, החל ממקלט פוליטי, מקלט מדיני.

יוסי ישי: זו היתה הבעיה שהיתה קיימת פעם, והחל מה-1 לינואר 2011 משרד הפנים מפעיל את הנוהל של הליך מהיר מאוד של מבקשי מקלט---

יעקב כץ: למה מבקשי מקלט?

יעקב כץ: רוב העובדים הם תאילנדים ורובם ככולם יוצאים.

יעקב כץ: יש לנו מיעוט קטן---

יוסי ישי: התאילנדים, בשונה מכל האחרים, אין פה שום בעיה---

יעקב כץ: יודעים, אני כבר כמעט תאילנדי, אני יודע.

יוסי ישי: אבל יש בשוליים ניצול לרעה.

יוסי ישי: תמיד יש פושעים בכל מקום, בכל חברה, יש מיעוט קטן מאוד שמנצל לרעה את העניין וכשמגיע חודש-חודשיים לפני שהוא צריך לעזוב את הארץ הוא מבקש מקלט, למרות שהוא בא בבקשת אשרת עבודה.

יוסי ישי: הדבר הזה מעוגן כאן, החל מ-1 לינואר מופעל הליך מהיר מאוד לטיפול במבקשי מקלט.

יוסי ישי: יש כ-400 כאלה, גם הם יטופלו במהירות, כך שהחקלאי לא יינזק, וגם אם עובד שלו ביקש מעמד של פליט, הדבר הזה יקבל טיפול מהיר והוא יזוכה.

יוסי ישי: יש גם מנגנון מהיר מאוד של זיכוי החקלאים בשל נטישת העובדים, בין שהנטישה היא ממעסיק למעסיק בתוך הארץ, בין שהנטישה היא שעובד עוזב את הארץ בתקופה הראשונה, נניח בתוך שלוש שנים מהגעתו לארץ, בין שהוא נוטש לאחר מכן.

יוסי ישי: יש פה מנגנון שלם.

יוסי ישי: אחד הכלים במנגנון, הדברים מבחינת ניסוח לא סגורים עד הסוף, אנחנו רוצים ליצור מוטיבציה שתעודד את העובד בתום התקופה לעזוב את הארץ, ומצד שני לקחת יותר סיכון בלזכות את החקלאי.

יוסי ישי: העיקרון בא ואומר כך; אנחנו נפעיל את קרן הפרישה, שיוצרת שני דברים, מצד אחד מגנה על החקלאי מפני תביעות מהעובד אחרי שהוא עוזב את הארץ, על כך שהמעסיק לא הפריש לטובתו קרן פרישה, מאידך גיסא קרן הפרישה לעובד שעבד כאן 60 חודשים מצטברת לכ-30,000 שקל ואת ה-30,000 שקלים האלה הוא יקבל ממש בעלייה למטוס.

יוסי ישי: בדרך הזו אנחנו נבטיח שהוא עוזב את הארץ ואז נבנה מנגנון שיאפשר לחקלאי להזדכות בגין עובד נוטש ביתר קלות וביתר מהירות.

יוסי ישי: כנ"ל לגבי ברחנים ולגבי אחרים.

יוסי ישי: אני לא ארחיב ולא אפרט.

יעקב כץ: גם לגבי הברחנים, שהחקלאי לא יצטרך להשתגע---

יוסי ישי: יהיה מנגנון.

יוסי ישי: עוד דבר אחד, ריכוז הפעילות במקום אחד.

יוסי ישי: לא נטרטר את החקלאי שבמקום לעבוד יצטרך ללכת למשרד הזה ולמשרד הזה ולמשרד הזה ולמשרד הזה.

יוסי ישי: יהיה פקיד אחד, שאיתו, כמו בבנק, הוא עובד מהתחלה ועד הסוף וגומר את כל הטיפול.

יוסי ישי: בתוך פרק זמן, זה עדיין לא קבוע אם זה חודש או שלושה חודשים, בגלל שתי החלטות סותרות בעניין, ועדת שרים לחקיקה קבעה חודש.

יוסי ישי: צוות משרד האוצר, משרד הפנים, התאחדות חקלאי ישראל, משרד החקלאות, יגיש לשרים המלצה לעניין מס המעסיקים.

יעקב כץ: שתי שאלות יש לי.

יעקב כץ: שאלה ראשונה, אחרי שגב' טרנר מעלה ספקות ועוד מעט נשמע אותה, מתי הדברים הקטנים יהיו מסוכמים?

יעקב כץ: מחר, מחרתיים?

יעקב כץ: לפי מה שהיא אומרת, בלי שאני יודע מה היא אומרת, הדברים לא סגורים לגמרי.

יעקב כץ: אנחנו אמרנו שנבוא לוועדה כשהדברים מסוכמים.

יעקב כץ: תספר לי מתי הדברים יהיו מסוכמים סופית.

יוסי ישי: . אני ביקשתי לזמן את השרים, בגלל שאני צריך לדווח לשלושת השרים.

יוסי ישי: מי שמינו אותי זה שלושת השרים, חקלאות, אוצר ופנים, ואני ביקשתי בתוך עשרה ימים לזמן את השרים כדי לדווח להם.

יוסי ישי: או שאני מדווח להם שהגענו להסכמה מוחלטת והם יקבלו מאיתנו מסמך כתוב וחתום, כפי שמופיע כאן---

יעקב כץ: זאת אומרת אתה לא יודע שיש עדיין פגישה במשך עשרה ימים.

יוסי ישי: ביקשתי כבר את הפגישה ואני מניח שהיא תתקיים---

יעקב כץ: אני יכול לסייע בדבר הזה?

יוסי ישי: לא, אין צורך, אני לא רואה בזה בעיה.

יעקב כץ: שאלה שנייה, והיא חשובה לי, ואחר כך ניתן לחבר הכנסת חסון שיאמר את דבריו, כי הוא מהנאבקים והישרים בנושא הזה, האם 26,000 באופן אובייקטיבי מספיקים היום לחקלאים, או שצריך 27,000 או שצריך 28,000 או שצריך 29,000?

יעקב כץ: אובייקטיבית, עזוב את המדרג היורד, עזוב את ההחלטה.

יעקב כץ: נניח שאני עכשיו ראש הממשלה שלך ואני שואל אותך שאלה אמיתית, בסמכותי לשנות את המדרג, יש בכוחי להחליט החלטה הפוכה, האם 26,000 מספיקים, או שמא צריך 27,000, או 28,000 או 29,000 כדי שלא יירקבו אפרסקים על העצים וכדי שהפרחים ייקטפו בזמן ולא יימסרו קרקעות לגויים?

יעקב כץ: חשובה לי השאלה הזאת.

יעקב כץ: האם יש לכם צוות מקצועי שיכול לתת לי תשובה לשאלה הזו?

יוסי ישי: חקלאות ישראל מעסיקה כ-74---

יעקב כץ: אני מדבר על התאילנדים ספציפית, תענה לי רק עליהם בלבד.

יעקב כץ: אני עדיין ראש הוועדה, אני שואל רק על התאילנדים שנכנסים ל-46 מעלות, שעושים עבודות שאחרים לא עושים, שערבים לא נכנסים, שאלה לא נכנסים.

יעקב כץ: התאילנדים שאני צריך.

יוסי ישי: תשובה מאוד ברורה; 26,000 עובדים תאילנדים לא מספיקים.

יעקב כץ: כמה כן צריך?

יוסי ישי: רגע.

יוסי ישי: עובדים זרים תאילנדים לא מספיקים, חקלאות ישראל---

יעקב כץ: אני צריך לדעת מה אני דורש, לפני יהודה, לפני השומרון, לפני הבנייה, לפני המסתננים.

יעקב כץ: אני רוצה קודם כל שהמדרג לא רק ייפסק, אלא אני רוצה לדעת כמה תאילנדים צריך היום כדי שהחקלאים יחייכו במקום שהם יבכו.

ישראל חסון: תוסיף לזה פרמטר אחד, כמה דונם אתה רוצה לעלות או כמה תפוקה אתה רוצה לעלות.

יעקב כץ: תן לי תשובה.

יוסי ישי: עשינו הרבה עבודות על הדברים האלה, חקלאות ישראל נזקקת לכ-40,000 עובדים.

יוסי ישי: הניסיון שלנו הוכיח שכאשר אנחנו נמצאים על כ-28,000 עובדים, חקלאות ישראל מתקיימת.

יוסי ישי: אבל נחתם הסכם ברור---

יעקב כץ: הבנתי, הסכמים אפשר לשנות.

יעקב כץ: חוץ מתרי"ג מצוות שלא משתנות, הכל משתנה.

יוסי ישי: ---שהתחיל עם 27,500 עובדים.

ישראל חסון: מר ישי, אני מבין שלפי התפיסה שלך אסור לתקן טעויות בחיים.

יוסי ישי: לא, גם ההסכם אומר, הקימו פה צוות שעוקב אחרי העניין ורשאי לתקן.

ישראל חסון: מר ישי, אני חושב שחבר הכנסת כץ, בנימוסו כי רב, שואל אתכם שאלות על התנהלות ולא על ניהול.

ישראל חסון: ניהול אומר את הדבר הבא; אני, אדוני, רוצה שחקלאי ישראל יגדילו את התפוקות שלהם, אני רוצה שיגדילו את השטחים המעובדים, אני רוצה שיגוונו את הנושאים שהם עוסקים בהם כי חלים הרבה מאוד איומים שחבר הכנסת כץ ואני רואים אותם כמעט עין בעין.

יעקב כץ: לגמרי עין בעין, לא כמעט.

ישראל חסון: לגמרי עין בעין.

ישראל חסון: השאלה היא כבר שאלה הרבה יותר מתקדמת, של לאן אנחנו רוצים להגיע.

ישראל חסון: כשאתה אומר לי 'אני רוצה להוריד את כמות העובדים', אתה אומר לי במה אתה רוצה להוריד את התשומות, אתה לא אומר לי במה אתה רוצה להגדיל את התפוקות.

ישראל חסון: אתה לא אומר לי 'אני רוצה להגיע ליותר יצוא, ליותר דונמים', ואני אומר לך שזה חסר, זה חסר בכל הדיון הזה וזה אולי שווה בדיון הבא ועל סמך זה לבחון את המספרים שאתם אומרים.

ישראל חסון: אבל, חבר הכנסת כץ, מה שאותי מטריד באמת זה גב' טרנר.

ישראל חסון: בוא נשמע מה יש לה להגיד, איפה אנחנו עומדים באמת.

קרן טרנר: אני מקווה שבימים הקרובים נסיים לגבש את ההסכם בין שלושת המשרדים ועם התאחדות החקלאים.

קרן טרנר: אני חושבת שההסכם שמתגבש הוא הסכם טוב, הוא נותן מענה להרבה מאוד פערים.

קרן טרנר: נותרו פערים בין המשרדים, עוד יש הערות לכל אחד---

ישראל חסון: אפשר לדעת מה?

קרן טרנר: יש לי הרבה כבוד לוועדה, אבל אנחנו לא מתכוונים לקיים פה משא ומתן, לפתוח את המשא ומתן.

יעקב כץ: גברתי, אנחנו בוועדה של כנסת ישראל, אנחנו נבחרנו על ידי שישה מיליון אנשים לייצג את עם ישראל, אנחנו חייבים להם תשובה.

קרן טרנר: אנחנו נמצאים בדיונים ואני מקווה שבשבוע הבא כבר תהיינה לנו תשובות.

יעקב כץ: אבל בואי תגידי לי, תשתפי אותנו במה...

יעקב כץ: אולי נוכל לסייע לך---

קרן טרנר: משרדי הממשלה עוד דנים בזה.

יעקב כץ: אנחנו מדברים עם שטייניץ, אנחנו משוחחים איתם.

יעקב כץ: אנחנו עומדים להצביע בעד התקציב.

ישראל חסון: את באמת חושבת שלא מגיע לנו לדעת על מה הפערים?

קרן טרנר: אני חושבת שמשרדי הממשלה---

ישראל חסון: בשיעור אזרחות פשוט, ראשוני, האם חברי כנסת לא צריכים לדעת מה הפערים שמתקיימים אצל הרשות המבצעת?

קרן טרנר: זה לא שאנחנו מתווכחים כבר חודשים ויש בינינו פערים, אנחנו בדיוק מנסחים הסכם ויש פערים בין הצדדים שאני מאמינה שייסגרו ביום-יומיים הקרובים.

קרן טרנר: לכן אני חושבת שראוי שלמשרדי הממשלה יינתנו מספר ימים לגבש ביניהם את ההסכמות ואז זה יוצג לחברי הכנסת.

קרן טרנר: אני לא חושבת שנכון לפתוח ויכוחים פה ליד החקלאים וליד חברי הכנסת.

יעקב כץ: בכל הפרטים שהוא העלה, מתי קפצת?

יעקב כץ: אני לא זוכר מתי קפצת.

קריאה: ב-26,000.

יעקב כץ: לא, אז היא לא קפצה.

קרן טרנר: אני חשבתי שלא קפצתי, אבל הציג מר ישי את עקרונות ההסכם, חלקם עוד בוויכוחים, חלקם לא בוויכוחים.

יעקב כץ: תני דוגמה אחת וגמרנו.

קרן טרנר: אני לא אתן דוגמה, צר לי.

קרן טרנר: אני חושבת שמשרדי הממשלה צריכים לגבש קודם עמדה ואז לתת אותה לכנסת.

קרן טרנר: אני לא חושבת שזה ראוי שמשרדי ממשלה יתחילו להתווכח פה בכנסת ואל מול החקלאים על פרטים של משא ומתן.

יעקב כץ: חבר הכנסת חסון, אתה רוצה לומר עוד משהו?

ישראל חסון: אם מה שגב' טרנר אומרת, אז מר ישי, תגיד, אנחנו קיבלנו פה סקירה על הקרח או קיבלנו סקירה שחקוקה בסלע?

ישראל חסון: זאת השאלה שלי.

יוסי ישי: חקוקה בסלע.

ישראל חסון: אם הסעיפים שנמצאים כיום במחלוקת זה המספר, זה המדרג---

יוסי ישי: לא, אין מחלוקת.

ישראל חסון: אני לא יודע.

ישראל חסון: היא לא מוכנה להגיד במה יש מחלוקת.

ישראל חסון: זאת אומרת, מר ישי, אתה אומר לי שאין, היא לא כל כך מסכימה איתך ואני צריך להחליט, אני לא יודע אם מה ששמעתי כתוב על הקרח או חקוק בסלע.

ישראל חסון: אם הוא כתוב על הקרח, אנחנו במצב רע.

חיים חדד: אדוני היושב ראש, אני הייתי בדיונים ואני לא מחויב למשרדי הממשלה, אני יכול להגיד מה היה.

יעקב כץ: מר חדד, רק תגיד במלה אחת איך היה הסיום של ההופעה של אגרקסקו?

חיים חדד: המנהל הכללי של אגרקסקו?

חיים חדד: היה מעולה.

חיים חדד: גם חבר הכנסת חסון וגם אתה הופעתם בצורה מכובדת.

חיים חדד: כחלק מוועדת הארבעה, ייצגתי את התאחדות חקלאי ישראל ואני אנסה להיות ממלכתי, כי היו רגעים לא כל כך ממלכתיים בדיונים האלה.

חיים חדד: אני אגיד שקודם כל הממשלה מודה שהיא לא עמדה בהסכם עם החקלאים.

קרן טרנר: לא נכון.

חיים חדד: למה את אומרת לא נכון?

קרן טרנר: כי אתה מייצג את עמדת הממשלה או את עמדת---

חיים חדד: מר ישי זה ממשלה?

חיים חדד: הוא הודיע.

יעקב כץ: הוא רק אומר שבמקום שיהיו 26,000 לפי התכנית, לא עמדו בהסכם, עומדים ב-23,500.

חיים חדד: אני אגיד איפה המחלוקות העיקריות.

חיים חדד: הם מתעקשים כרגע על מס המעסיקים והם אומרים שזה חלק מההסכם והם לא מוכנים לפתוח את ההסכם.

חיים חדד: בעקבות זה הוקם צוות שיבחן את הנושא ויגיש לשרים את ההמלצות.

חיים חדד: זו המחלוקת העיקרית.

חיים חדד: המחלוקת השנייה זה בכמות.

חיים חדד: הם מתעקשים על המתווה, הם רוצים להגיע בסופו של דבר לתוצאה הסופית בהסכם---

יעקב כץ: של 18,000.

חיים חדד: כן, ולזה אנחנו מתנגדים.

חיים חדד: אנחנו אומרים שיש את ועדת הארבעה, שלא ליוותה את השנתיים הקודמות, בגלל זה הגענו למשבר הזה.

חיים חדד: אנחנו מתעקשים על ה-26,000 עובדים ב-2011 והוועדה של הארבעה תעקוב אחרי ההסכם.

חיים חדד: אם הוא לא יקוים, אנחנו לא נעמוד במתווה.

יעקב כץ: אני רוצה להוסיף בנושא המיכון.

יעקב כץ: לפי סיורים שלי בשטח, ואינה דומה ראייה לשמיעה.

יעקב כץ: חבר הכנסת חסון, אני ביקרתי כמוך בשטח ואנחנו יודעים שגם כשממכנים את השטח וגם כשמוסיפים כלים שעושים עבודה במקום אנשים, לפעמים צריך סביב הכלי הזה חמישה או שישה או עשרה אנשים, כדי לוודא שהכלי עובד נכון.

יעקב כץ: אז זה לא מוריד את כמות העובדים, זה מעלה את כמות העובדים, ולא בהכרח---

קרן טרנר: ואיך ההחזרה?

יעקב כץ: גב' טרנר, השיקול צריך תמיד להיות בהגדרת המטרה.

יעקב כץ: כמו שלמדנו בצבא, כמו---

יוסי ישי: אני לא מסכים עם אדוני.

יוסי ישי: אם זה נכון, אז לא צריך מיכון.

יוסי ישי: אם זה נכון והמיכון גורם לתוספת כח אדם, אז לא צריך מיכון.

חיים חדד: אבל מר ישי, אין קורלציה בין המיכון לבין הקיצוץ.

יעקב כץ: לא, פה משתלב מה שאמר חבר הכנסת חסון, שאם אתה רוצה להגביר את התפוקה ואתה רוצה להשתמש במיכון כדי להוסיף עוד מיליארד דולר למדינת ישראל ולהשתלט על עוד שטח, אז המיכון ממנף אותך, אמת?

ישראל חסון: חבר הכנסת כץ, אני חייב להגיד לך משהו, מר ישי מתהדר בזה שהוא שלושים וכמה שנים, מהשלושים וכמה שנים אני מלווה אותו חמש שנים---

יוסי ישי: כחקלאי אני חמישים שנה.

ישראל חסון: לא, במשרד החקלאות.

ישראל חסון: באנו אליהם בסעיף של המיכון, אמרנו להם 'תראו, אתם הרי נותנים את האישורים, אתם יודעים לאיזה תחום אתם נותנים ואתם יודעים הכי טוב איזה מיכון מתפתח'.

ישראל חסון: אם אתה יודע להגיד איזה מיכון מתפתח, על סמך זה תוציא חוזר לחקלאים שיש להם פועלים סביב המיכון הזה, 'אדוני, אני נותן לך התראה של שנה, שנה וחצי, אני נותן לך את הכסף, תתארגן ואני מוריד לך'.

ישראל חסון: זה נקרא ניהול.

יוסי ישי: זה בדיוק מה שעושים.

ישראל חסון: לא, אתה קבעת שרירותית מדרג.

ישראל חסון: מר ישי, בהבנת הנקרא אנחנו שנינו לא סובלים מבעיות יתר, בסדר?

ישראל חסון: זה מה שאמרתם.

יעקב כץ: אני רוצה לתת למר רבינס.

ישראל חסון: מר רבינס, חסר לך שתגיד שאני טועה.

עזרא רבינס: אני ראש המועצה האזורית מהערבה התיכונה.

עזרא רבינס: האזור הכי יפה בארץ.

עזרא רבינס: בהמשך למה ששאלתם על העתיד, כמה צריך להגדיל.

עזרא רבינס: אני התחברתי לתכנית של משרד החקלאות מה-17 לאוקטובר, החלטת ממשלה, 1,000 נחלות, מתוכם 250 מתוכננות בערבה התיכונה, כבר בקצב של לפחות 25 בשנה.

עזרא רבינס: אתם כבר יכולים לעשות את המכפלות, סדר גודל של כל משפחה, זה יכול להיות 5-6 עובדים.

עזרא רבינס: אלה המספרים לפחות, ואני מדבר איתכם על נקלטים נוספים.

עזרא רבינס: זאת אומרת החשבון צריך להיות שהחקלאות, בהמשך לחזון של חבר הכנסת כץ, ממשיכה להתפתח לפחות---

יעקב כץ: לא ממשיכה, רצה, דוהרת.

יעקב כץ: מה זה מתפתחת בקצב---

עזרא רבינס: בהמשך לתיאור הציונות שלך, אני רוצה לתאר לכם משהו ממש קצר.

עזרא רבינס: אחרי שקודם שרפנו את היער ועכשיו אנחנו מטפלים בזה, אני רוצה לחבר אתכם לעוד שלושה תרחישים ואני רוצה שזה יהיה כתוב.

עזרא רבינס: התרחיש הראשון, אמרת לפני שנייה, קודם עשינו נזק לחקלאים, עכשיו אנחנו מפצים אותם.

עזרא רבינס: אני לא רוצה שיפצו אותי, אני רוצה שייתנו לי לעבוד.

עזרא רבינס: אני לא רוצה שיפריעו לי.

עזרא רבינס: זה כל מה שאני רוצה, לקום בבוקר ולעבוד ולגלגל את החקלאות במדינת ישראל ואת התעשייה במדינת ישראל.

עזרא רבינס: תסתכלו מה שקורה היום עם השיכון.

עזרא רבינס: בשיכון, אתם יכולים לכתוב, תהיה ועדת חקירה על השיכון.

עזרא רבינס: למה תהיה ועדת חקירה על השיכון?

עזרא רבינס: כי קודם כל לא בנו, עכשיו המחירים יקרים, היום בכנסת עכשיו מחלקים סובסידיות, משכנתאות.

עזרא רבינס: תסתכלו איך המדינה הזו מתנהלת.

עזרא רבינס: זו תהיה ועדת חקירה.

עזרא רבינס: יש לנו ועדת חקירה על היערות, יש ועדת חקירה על החקלאות, עכשיו על הבניין ועכשיו אתם יכולים לרשום עוד משהו; ברגע שהעיר אילת תימחק יום אחד משיטפון, והיום הזה יקרה, תזכרו מה שאני אומר לכם, אני לא רוצה להיות נביא זעם, יש לנו מחר ישיבה אצל מר ישי על כל הנושא של הניקוז בערבה בתיאום בין ישראל וירדן, כל מה שקשור למים, כי המים שמגיעים מההרים זורמים אחרי זה והם צריכים להגיע לאנשהו, הם מגיעים לים, רק שבדרך לים יש את העיר אילת, אז תזכרו שגם אחרי שזה יקרה, תהיה עוד ועדת חקירה.

עזרא רבינס: יש לנו למה לצפות.

ישראל חסון: מר רבינס, אתה מאוד אופטימי.

יעקב כץ: אני חשבתי שהעיר אילת תיעלם בגלל המסתננים.

יעקב כץ: כי צריך להוציא את המסתננים לפני כן מדרום תל אביב, שלא ייקחו לנו גם אותם.

סער פאוקר: אני היועץ המשפטי בהתאחדות האיכרים.

סער פאוקר: שתי הערות משפטיות קצרות ואחר כך אם יורשה למר אילן לוין מההתאחדות להעיר משהו.

סער פאוקר: אני חושב שזו פעם ראשונה בשנה וחצי בתפקיד שאני מסכים עם גב' טרנר.

סער פאוקר: אני עד עכשיו לא הסכמתי איתה על כלום, אבל דווקא בנקודה הזאת, מבחינה משפטית אני חושב שדיונים על ניסוחים בין משרדי הממשלה צריכים להיות קודם כל בין משרדי הממשלה ואחר כך לבוא הנה.

סער פאוקר: אני חושב שחברי הכנסת זכאים, אולי אפילו חייבים, לקבל את הניואנסים האלה אחרי שהם מסיימים את העבודה.

יעקב כץ: הסיכום היה שבוועדה היום אנחנו נקבל תשובה, לכן אנחנו...

יעקב כץ: ולכן אמרנו שבשבוע הבא אנחנו נפגשים עוד פעם ובעוד שבועיים עוד פעם ובעוד שלושה שבועות עוד פעם, עד שהדברים ייעשו כמו שאנחנו רוצים.

סער פאוקר: ההערה השנייה שלי, מבחינה משפטית, החלטת הכנסת ממאי 2009 מסמיכה את הוועדה שכבודו עומד בראשה לעסוק גם בחקיקה שנוגעת לעובדים זרים.

סער פאוקר: בפועל זה לא קורה, בגלל זה הוועדה הזאת מצטיירת וצריכה---

יעקב כץ: כן, מה נעשה שאנחנו באופוזיציה?

יעקב כץ: חברי הכנסת חסון וכץ.

יעקב כץ: אני רוצה לספר לך שאם אתה בקואליציה, אתה מסוגל להעביר חוקים, אתה גם מסוגל להפוך את המדרג ואנשי בנק ישראל שהיום מסבירים כמה חשוב להוריד את העובדים, אם מחר אני אהיה הבוס שלהם, הם יסבירו פה בהתלהבות למה צריך להעלות את מספר העובדים.

סער פאוקר: אבל מבחינה משפטית החלטת מליאת הכנסת, מ-4 במאי 2009, מסמיכה את הוועדה של כבודו לעסוק גם בחקיקה.

סער פאוקר: לגופו של עניין, כל מה שאמר מר חיים חדד מוסכם גם על התאחדות האיכרים.

אילן לוין: אני ממזכרת בתיה, דור חמישי לעלייה הראשונה, 127 שנים של חקלאות אני מייצג פה מושבות של התאחדות האיכרים.

אילן לוין: יש לי משק של 300 דונם מטעים, אני נכה צה"ל, צנחן ממלחמת ששת הימים, נלחמתי פה בירושלים, אחרי שני התקפי לב, נכה של ביטוח לאומי.

אילן לוין: כשאני מגיש והגשתי בקשה לתאילנדים, אישרו לי שלושה תאילנדים.

אילן לוין: אני מעסיק גם ישראלים.

אילן לוין: כשאנחנו מדברים על ישראלים, זה ברור לכולם, גברתי הנכבדה, שזה ערבים ישראלים, לא יהודים ישראלים.

אילן לוין: אני מעסיק גם פועלים פלשתינים עם אישורים כבר 25 שנים, כדי לקיים את המשק שלי.

אילן לוין: אני מבקש פה לדבר על נושא הבלוף של הישראלים שיבואו לעבוד.

אילן לוין: אני מהאנשים שהעסקתי פועלים, ערביות מהדרום, מח'ור ומרהט, ובשנים האחרונות אין לנו פועלים גם מהאזור הזה, כי הן רוצות לעבוד במפעל של ארטיקים ושל קרמבו באשקלון ולא לעבוד בחקלאות.

אילן לוין: גם הסקטור הזה שהיינו מעסיקים אותו הולך ונעלם לנו.

אילן לוין: כך שהנושא של התאילנדים הוא בחשיבות עליונה.

אילן לוין: השלושה תאילנדים שיש לי, הגשתי ערעור כחוק, על הנכויות שלי וכולי, כבר לפני שנתיים ואישרו לי תאילנדי נוסף, אבל לא קיבלתי כי אין, אמרו לי 'אין', 'יש לך אישור לעוד תאילנדי אבל לא יכולים לתת לך'.

אילן לוין: זה בהקשר של מחסור של פועלים.

אילן לוין: בנושא של הציונות.

אילן לוין: יש לי בן סגן אלוף בתפקיד מאוד בכיר בחיל האוויר, שתוך שנה-שנתיים אמור להשתחרר ולחזור למשק.

אילן לוין: הוא שואל אותי 'אבא, למה אני חוזר?

אילן לוין: ריבונו של עולם, קיצצו לך 65% מהמים, ממכסת 89', פועלים, אני רואה איך שאתה אוכל חרא', תסלחו לי כולכם, 'למה אני חוזר?'

אילן לוין: תודה רבה לכם.

יעקב כץ: אני רוצה להגיד שעשינו סיור תחת הדרכתו של מר אברהם דניאל, מאוד מאוד נהנינו, אני יודע שגם חבר הכנסת חסון, לפני מספר שבועות, הוא עובד במרץ רב, ולראות את המתיישבים שיושבים מול טול כרם ומגנים על הגבול המזרחי, למרות שיש שם גדר הפרדה, עדיין גבול מאיים, אז אנחנו נשמע אותך, בקצרה מאוד.

אברהם מיכאלי: אני רוצה להגיד לכם, קודם כל לגבי מספר העובדים, שהמספר הולך ומתגבש, זו הישרדות, זה לא פיתוח.

אברהם מיכאלי: זאת אומרת החקלאות תמשיך להיות בהישרדות ואנחנו חייבים לעבור לפאזה השנייה, איך מפתחים, ולכן פה צריך להיות מדובר בצורה צחה וברורה על תוספת של עובדים, על פי הנורמות ש---

יעקב כץ: זה אחד מהפרמטרים.

אברהם מיכאלי: דבר שני, לגבי המיכון.

אברהם מיכאלי: לא כל חקלאי יכול לרכוש את המיכון והוא לא פתרון, הוא אמור להיות תוספת לחוסר של העובדים ולא לגרוע מהחוסר.

אברהם מיכאלי: הרי אנחנו עכשיו בחוסר, אז אנחנו נותנים מיכון וממשיכים לגרוע.

אברהם מיכאלי: יחד עם זאת אני רוצה להזכיר לכולם שהחקלאות משלמת כ-300 מיליון ₪ במסים ואגרות ואנחנו מקבלים 50 מיליון ₪ למיכון.

אברהם מיכאלי: זאת אומרת, בשורה התחתונה, אם לא תיתנו לנו מיכון ותבטלו את המיסוי, נקנה לבד.

אברהם מיכאלי: דבר אחרון אחרון, ההסכמות שמגיעים לשלם את ה-500 שקל, זה לא בא לפתור את התנאים הסוציאליים, בחוק זה בנוסף, ואני לא רואה צורך לעודד עובד זר שיעזוב את הארץ, כי הוא בין כה עוזב.

אברהם מיכאלי: אם כך, מדוע לא שמים את זה גם על הסיעוד?

אברהם מיכאלי: נעודד את כולם, למה רק חלקים?

אברהם מיכאלי: למה רק להקשות על החקלאים?

אברהם מיכאלי: זה נראה לי לא סביר בעליל, ויש להוריד את זה מסדר היום.

חיים חבלין: אני יושב ראש הוועדה החקלאית בערבה התיכונה, ויש לי כמה שאלות למר יוסי ישי, בעקבות הסקירה.

חיים חבלין: אנחנו נמצאים עכשיו בשיא העונה וחקלאים צריכים לבצע פעולות עם חקלאים, רישום, העברות וכן הלאה וכן הלאה והדבר הזה דורש איזון תיקים.

חיים חבלין: זו דרישה אפילו לגיטימית של משרד הפנים, בשביל לשמור על סדר במערכת.

חיים חבלין: לפי איזה מכסות מתכוונים לאזן תיקים השנה לפי מכסות של 2011 שפורסמו, או לפי מכסות 2010?

חיים חבלין: זו שאלה ראשונה.

יעקב כץ: הוא כבר אמר לך, לפי מכסות של 2011.

יוסי ישי: 2010.

חיים חבלין: אני ביקשתי ממר יוסי ישי, לא מנציגים אחרים.

יעקב כץ: אז הוא אמר לך שזה ישתנה, עוד מעט אתה תראה באינטרנט שינוי.

חיים חבלין: אם זאת התשובה, אני רוצה לשמוע אותה ממר יוסי ישי.

יעקב כץ: אתה לא סומך עליי, חיים?

יעקב כץ: תגיד, מר ישי, אני מבקש שתענה.

חיים חבלין: עוד שאלה אחת, לגבי 63 חודש, התחלת להתייחס ואיפשהו עזבת את זה.

חיים חבלין: היתה בקשה שלנו, בגלל שאנחנו בשיא העונה, להארי 63 חודש, עד סוף אפריל, עד סיום העונה, ואני יודע שגם היתה המלצה כזאת ונלקח צעד אחורה ועכשיו מדברים על זה, האם הכיוון הוא להסכים על הדבר הזה?

יוסי ישי: מאחר ואין ויכוח לגבי ההתחלה לפחות, מדובר בשנת 2011 ל-26,000 עובדים.

יוסי ישי: אנחנו, בעיקרון, מתכוונים להשאיר את הקובץ של 2010, אבל למען הסר ספק אנחנו נבדוק אותו כדי לראות אם לא צריך לבצע בו שינויים של פיין טיונינג, בגלל הצטרפות חקלאים או דברים כאלה.

יוסי ישי: בעיקרון קובץ 2010 יהווה בסיס לקובץ 2011.

חיים חבלין: ואלה שאיזנו תיקים?

יוסי ישי: הקובץ שהועבר למשרד הפנים על בסיס 24,500 יוחלף בקובץ שמסתכם ב-26,000.

יוסי ישי: אם זה ייעשה בדיוק אחת לאחת, כמו קובץ 2010 או יהיה בו פיין טיונינג, כתוצאה משינויים שקרו, אנחנו מהר מאוד נבדוק את העניין, אבל הבסיס יהיה קובץ 2010.

יוסי ישי: לגבי העניין של 63 חודש, חלק מהנושאים שמופיעים בהסכם זה באמת להאריך את ה-63 חודשים עד אפריל.

יעקב כץ: יש עוד מישהו שרוצה לומר משהו?

יעקב כץ: טוב.

יעקב כץ: תודה לחבר הכנסת חסון, תודה למנהל הכללי של משרד החקלאות, תודה לגב' טרנר.

יעקב כץ: אנחנו מודים לכל האנשים שהשתתפו.

יעקב כץ: אנחנו מודיעים כבר עכשיו שאנחנו נשב ואנחנו נארגן מיד ישיבה בעוד שבועיים ואנחנו לא ניתן מנוחה עד שנראה את החקלאים במדינת ישראל מתחילים לחייך.