ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 294, 2010-12-19 09:10

דוד רותם: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

דוד רותם: על סדר היום הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 (תיקוני חקיקה), התשע"א-2010, פרק י"ד (בינוי ושיכון), סעיפים 59-60 (פינוי בינוי).

דוד רותם: אם נעבוד מהר, נסיים מהר.

נעמה מנחמי: אני אשאיר לרגע את הסעיף הראשון ואת הרוב שדרוש במסגרת המקבץ ואתקדם לרגע ליתר הסעיפים.

נעמה מנחמי: בסעיף 2(א)(ד) הוספנו לנוסח הקודם לגבי ניגוד העניינים של שמאי פינוי בינוי עניין אישי, לרבות עניין אישי או תפקיד אחר של קרובו או של מי שמועסק על ידו.

דוד רותם: יש הערות על זה?

דוד רותם: יש עם זה בעיה?

אלעזר במברגר: אין לנו בעיה עם זה.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: הלאה.

נעמה מנחמי: התיקון הנוסף שוב על אותו עיקרון, בסעיף 2(ב)(ד6).

נעמה מנחמי: שוב, על אותו עיקרון, הנושא הזה שעניין אישי יהיה עניין גם של קרוב או של אדם שמועסק על ידי שמאי פינוי בינוי.

דוד רותם: אין שום בעיה עם זה.

נעמה מנחמי: בסעיף 6 התחלנו לדון בשבוע שעבר.

נעמה מנחמי: אני אקריא את סעיף (א) ו-(ב) כדי שהם יהיו ברורים יותר, מאחר שהם יחסית חדשים.

נעמה מנחמי: סעיף 6(א) לגבי חובות גילוי ושקיפות:     	אדם הפועל מטעמו של יזם המעונין בביצוע עסקת פינוי בינוי או אדם שמקבל או עתיד לקבל תמורה מהיזם ששכרו תלוי בהתקיימותה של עסקת פינוי בינוי, יציין באופן ברור בפנייה ראשונה לבעלי הדירות ולפני חתימה על הסכם ההתקשרות – והיושב ראש ביקש שנוסיף – שזה יקוים גם בכתב בהסכם ההתקשרות כי הוא פועל מטעמו או מקבל את שכרו מהיזם או ששכרו תלוי בביצועה של עסקת הפינוי בינוי.

נעמה מנחמי: סעיף 6(ב):     	יזם בעסקת פינוי בינוי או אדם מטעמו ידווח מיוזמתו לבעלי דירות במקבץ על כל שינוי שאינו זניח ותמורה שיקבל בעל דירה במקבץ בהשוואה לבעלי דירות אחרים באותו מקבץ.

נעמה מנחמי: בעצם זאת וריאציה או עידון מאוד גדול של המפתח האחיד שדיברנו עליו בזמנו כאשר הרעיון הוא גם באמת שלא יהיה כאן איזשהו מיעוט חלש שיקבל באופן משמעותי פחות מהאחרים וגם אני חושבת שזה סעיף שיעזור לקבלנים להימנע מסחיטות מאחר שבאמת יש להם איזושהי סנקציה שאם מישהו סוחט אותם, הם יצטרכו לתת לכל האחרים ויהיה להם הרבה יותר קל לסרב להיסחט במצב שבו הם יכולים להסביר לאותו אדם שאם אותו אדם יקבל עוד חמישים אלף, גם היתר ירצו, ואז הוא כבול ולכן הסיכוי להיסחט הוא קטן.

דוד רותם: לפחות כולם ידעו.

נעמה מנחמי: כן, לפחות כולם ידעו.

סופה לנדבר: היום כבר בחוזה הראשון לא יחתום מול היזמים אם הוא לא יהיה בטוח שגם האחרון יקבל אותו הדבר.

סופה לנדבר: כל יזם חותם מול הראשון שאף אחד לא יקבל יותר ממנו.

נעמה מנחמי: אז אין בעיה, אז עיגנו את זה בחקיקה.

דוד רותם: אחר כך מציע מצב שפתאום מישהו כן מקבל.

נעמה מנחמי: זה אומר שזה בסדר גמור.

קריאה: אין לנו בעיה עם הסעיף.

קריאה: רק עיגנו את זה.

קריאה: סעיף (ג) הוא סעיף הסנקציה, אם אפשר לומר במובן מסוים, לגבי סעיפים (א) ו-(ב).

קריאה: הופרה חובת הגילוי והשקיפות בהתאם לסעיפים קטנים (א) ו-(ב) כאמור מצדו של היזם או הקבלן המבצע, תהא בכך עילה לחזרתו של דייר מהסכמה שנתן לעסקה.

קריאה: כלומר, אנחנו רוצים להימנע ממצב שבו אחרי שהוא חותם, הוא פתאום מגלה שמישהו אחר קיבל פי שתיים.

אלעזר במברגר: אני חושב שזה בסדר גמור, אבל אני חושש שהסעיף הזה אומר שהדייר יכול לחזור מהסכמה ולדעתי הוא יכול לחזור מהסכמה כל עוד התהליך לא קרה כי ענייני זכויות לא נרשמו אחרת.

אלעזר במברגר: אני חושב שהוא יכול לחזור מהסכמתו.

דוד רותם: לא, אז מה שיקרה זה שיש לו התחייבות לעשות עסקה ואז מישהו יכול לתבוע אותו.

יוסי נשרי: אז הוא נופל בתוך התחום של התביעה האישית של הדיירים.

דוד רותם: לא. חתמת אתי כבר.

יוסי נשרי: ואם אתה חוזר בך?

דוד רותם: אם אתה חוזר בך, אני היזם יכול לתבוע אותך.

יוסי נשרי: או הדיירים.

דוד רותם: עזוב את הדיירים.

דוד רותם: הם כרגע לא מעניינים אותי.

דוד רותם: היזם.

דוד רותם: זה לא אותו סרבן.

דוד רותם: הוא לא סרבן.

דוד רותם: הוא אומר שרימו אותו.

אלעזר במברגר: יש תהליכים.

אלעזר במברגר: עוברים בין הדיירים ומבררים מי נתן הסכמה.

אלעזר במברגר: יכול להיות שאדם חתם על מתן הסכמה והוסיף את חתימתו לרשימת התומכים אבל עדיין זה לא בשלב של חתימת הסכם התקשרות מחייב.

אלעזר במברגר: אני חושב שאדם כזה יכול לחזור ממתן הסכמתו.

אלעזר במברגר: כתוב כאן שתהיה בכך עילה לחזרה מהסכמתו שנתן לעסקה.

אלעזר במברגר: כל עוד לא נחתם הסכם התקשרות מחייב, לדעתי הוא יכול לחזור בו.

דוד רותם: בוא נגיד שכן נחתם הסכם התקשרות ועדיין התברר שבהסכם לא כתבו שאתה מייצג את היזם ולא כתבו את כל הדברים האלה.

נעמה מנחמי: אף אם חתם על הסכם התקשרות מחייב.

דוד רותם: בסדר.

יוסי נשרי: כבוד היושב ראש, יש כאן בעיה.

יוסי נשרי: יש כאן תהליך שמתחיל לנוע, הגלגלים מתחילים לזוז, וברגע שפתאום מישהו תוקע את הגלגלים האלה, הוא גורם נזק לכל הציבור מסביב.

דוד רותם: יכול להיות, אבל שלא ירמו אותו אלא שיגלו לו את כל מה שכתוב בחוק.

יוסי נשרי: יגלו.

יוסי נשרי: יגלו את הכל.

דוד רותם: אם יגלו לו, הוא לא יכול לחזור בו.

נעמה מנחמי: אז אין לו עילה.

דוד רותם: כאן מדובר על מצב שרימו אותו.

נעמה מנחמי: סעיף 7, ביצוע ותקנות.

נעמה מנחמי: לפני הישיבה הספקתי לדבר עם לשכת השר והוא הסכים שנחזיר בחזרה את אישור ועדת החוקה חוק ומשפט בסעיף 7(ג).

ראובן קוגן: זה השכר?

נעמה מנחמי: לא.

קריאה: אין לנו 7(ג).

דוד רותם: יש 8 ו-(ג).

ראובן קוגן: הייתה טעות במספור.

דוד רותם: מה הבעיה שלכם ב-8(ב)?

ראובן קוגן: 8(ב) בלי אישור ועדה.

דוד רותם: מה מפריע לך כאן אישור ועדה?

דוד רותם: אני חושב על זה.

דוד רותם: השאלה היא אם יש חוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה בעניין כי לפעמים יש חוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה ואני מקבל אותן.

דוד רותם: לפעמים אני מקבל אותן, אבל לא תמיד.

דוד רותם: הוא לא מחייב אותי כידוע לך.

ראובן קוגן: בעניין הזה אין חוות דעת של היועץ המשפטי לממשלה.

נעמה מנחמי: אנחנו מוטרדים לא מכמה אולי יקבל אותו שמאי אלא בעיקר אנחנו מוטרדים מהנושא של ניגוד עניינים, מאחר שעדיין לא הובהר, ואני חושבת שלא הובהר מאחר שאתם עדיין לא סגורים לחלוטין על השאלה מי ישלם.

יוסי נשרי: תשמרו על המונופול הזה, אל תתנו לאוצר לנהל את החיים שלנו כל הזמן.

יוסי נשרי: אתה צודק, כל הכבוד היושב ראש.

יוסי נשרי: העניין הזה צריך להיות גם בהתערבות שלך.

יוסי נשרי: תראה מה קרה בנושא התאגידים והמים כשלקחו לנו את זה ומה עושים לנו.

דוד רותם: אתה ראש עיר?

יוסי נשרי: כן.

דוד רותם: אני מציע שתבוא לישיבה של פקודת המסים (גבייה) שאני לא נותן לכם את הסמכויות.

יוסי נשרי: נאבק שם.

דוד רותם: אתם יכולים להתחיל להיאבק כבר מעכשיו.

אלעזר במברגר: ניהלנו דיון לפני תחילת הישיבה ואולי רק אומר את הדברים.

אלעזר במברגר: הוועדה הוסיפה את אישור הוועדה לכל אחד מהסעיפים שיש בהם הסמכה לתקנות.

אלעזר במברגר: בסדר, אפשר תמיד להוסיף את אישור הוועדה אבל אני חושב שההגיון אומר שזה צריך להיות במקום שבו זה רלוונטי וזה נדרש.

אלעזר במברגר: אנחנו לא רוצים אוטומטית עם כל התקנות להגיע לכאן ואני חושב שזה גם לא נכון לוועדה.

אלעזר במברגר: בעניין הזה, לגופו של עניין, בנושא השכר, כמו הרבה מאוד סעיפים שמסמיכים את שר האוצר לקבוע שכר  וזה לא עובר דרך אישור ועדה כי זה נחשב למנדט שלו, לתחום מקצועי שלו, חשבנו שלא נכון לקבל את אישור הוועדה.

דוד רותם: תגיד לי איפה יש עוד דברים כאלה ואני אתקן.

ראובן קוגן: אנחנו נגיש את כל הרשימה של הדברים בהם יש בעיה עם אישורי ועדות ואני בטוח שהיושב ראש יתמוך בזה וזאת כדי לא לייצר עבודה מיותרת לשנים הבאות.

דוד רותם: תגידו לי איפה אין אישור ועדות כדי אני אוסיף את כל המקומות האלה ואני אכתוב שהכל באישור ועדת החוקה.

אלעזר במברגר: סעיף (ג) שהיה נראה לנו יותר רלוונטי, שעניינו קביעת רשימת השמאים, חשבנו שנכון אולי להסכים.

נעמה מנחמי: סעיף (ב) רלוונטי בעיניי.

דוד רותם: אני רוצה להבין מה מפריע לכם.

דוד רותם: סעיף (ב) זה השכר.

נעמה מנחמי: זה שכר, אבל השכר משפיע גם על ניגוד העניינים, כי מי ישלם לאותו שמאי, האם הדיירים, האם המפונה.

דוד רותם: לא. זה לא ב-(ב).

דוד רותם: אלה הכללים לקביעת השכר ולא מי המשלם.

נעמה מנחמי: אז איפה קבוע מי משלם?

נעמה מנחמי: מי יקבע מי משלם?

דוד רותם: סעיף 8(א).

אלעזר במברגר: הסמכות הכללית.

דוד רותם: סעיף 8(ב) זה רק כללי, איך משלמים, לפי שעה, לפי פרוייקט, באחוזים.

נעמה מנחמי: זה מוסכם עליכם?

ראובן קוגן: כאן זה לא עניין של סמכות ועדה.

דוד רותם: זה נכון שזה לא בסמכות ועדה, זה בסמכות הממשלה ואך ורק בסמכות הממשלה אבל מישהו צריך לפקח על הממשלה ובינתיים זה הבניין הזה.

דוד רותם: הוא רק מפקח ולא יכול להתערב.

דוד רותם: אתם תחלקו היום 137 מיליון שקלים, הבניין הזה אפילו לא יפקח על זה.

דוד רותם: לכן אני אומר, הכל בסמכות הממשלה.

דוד רותם: הממשלה מנהלת את המדינה.

ראובן קוגן: השאלה אם צריך לקבל אישור ועדה כי אין ספק שהפיקוח הפרלמנטרי הוא פיקוח כללי על כלל פעילות הממשלה, ואם הוועדה תרצה לדעת משהו מתוך התקנות שלא טעון אישור פורמלי של הוועדה, יהיה כאן דיון והכל יהיה שקוף וידווח.

דוד רותם: לקביעת הכללים לקביעת שכרו.

דוד רותם: כשאני מתחיל לחשוב על זה, אני אתחיל לריב כאן עם השמאים כי אני ארצה לשלם פחות כסף כי הרי האוצר הוא נדיב ואם הוא רוצה לעשות עסקאות כאלה, הוא ישלם הרבה כסף.

נעמה מנחמי: כשאני מסתכלת על זה שוב, סעיף 2(א) קובע כללים לעניין קבלת טובות הנאה של שמאי.

דוד רותם: וזה אצלי.

נעמה מנחמי: שם כן מצוין, למעט שכר לפי סעיף זה.

דוד רותם: השכר לא מעניין אותי.

דוד רותם: הכללים של ניגודי עניינים יבואו אלינו.

נעמה מנחמי: מסעיף (ה) עולה שהשאלה מי ישלם את השכר והאם השכר ישולם על ידי מי מהצדדים, זה כן בא לאישור ועדה.

דוד רותם: בדיוק.

דוד רותם: לכן אין לי בעיה.

דוד רותם: אתם רואים?

דוד רותם: זכיתם, קיבלתם, הורדתי לכם את אישור הוועדה.

דוד רותם: לא בעניין הזה אני אתקע אתכם.

ראובן קוגן: תודה רבה.

נעמה מנחמי: בסעיף (ב) ירד ובסעיף (ג) נשאר.

דוד רותם: בסדר.

נעמה מנחמי: סעיף 60, הנושא של תחילה.

דוד רותם: הנושא של חמישה שמאים, בסדר גמור.

נעמה מנחמי: חמישה שמאים, את זה תיקנו קודם.

נעמה מנחמי: רציתי להדגיש שתחילתם של סעיפים 2(ב1) ו-2(א), שבעצם נוגעים לשמאי מעריך.

דוד רותם: כשיהיו לנו תקנות,  זה בסדר.

נעמה מנחמי: זה בסדר.

נעמה מנחמי: זה במועד כניסתן לתוקף של תקנות כאמור בסעיף 8(ב) עד (ד) ולא (ב) ו-(ד).

דוד רותם: ברור.

דוד רותם: זה בסדר.

דוד רותם: רבותיי, הכל גמור חוץ מדבר אחד.

אלעזר במברגר: זה לא עד (ד).

נעמה מנחמי: (ג) לא יכנס לתוקף עד שלא נדע מי רשימת השמאים.

אלעזר במברגר: (ב) ו-(ד) הם סמכות חובה.

דוד רותם: לא, מה פתאום?

אלעזר במברגר: סליחה, סמכות רשות ולכן היא לא תנאי.

אלעזר במברגר: (ב) ו-(ד).

דוד רותם: (ב), (ג) ו-(ד).

נעמה מנחמי: אתם לא תקבעו רשימת שמאים סתם כך משום מקום.

דוד רותם: קביעת שמאים ודאי תהיה בפיקוח שלנו הכללי.

דוד רותם: איך אתה תמנה חמישה שמאים אם לא תקבע את הכללים האלה?

דוד רותם: אתה לא יכול למנות.

אלעזר במברגר: בחקיקה הזאת יש מנגנון מאוד מפורט.

דוד רותם: בלי שאתה תקבע הוראות לעניין קביעת רשימת שמאי פינוי בינוי, אתה לא יכול למנות את החמישה.

נעמה מנחמי: אנחנו ביקשנו לראות את אמות המידה.

אלעזר במברגר: אני יכול להסביר למה לדעתי זה לא מדויק?

דוד רותם: כן.

אלעזר במברגר: חילקנו בין סמכות רשות לסמכות חובה ולא באופן שרירותי.

אלעזר במברגר: יש כאן הסדרים שנראו לנו מפורטים דיים בחקיקה הראשית באופן שמאפשר את תחילת עבודת המנגנון, ודאי אחרי שעברנו למודל של ועדה מייעצת שזה מודל מאוד מוסדר, מאוד מפורט ומאוד מקצועי שמאפשר מחר בבוקר, אם החוק נכנס לתוקף, לבחור חמישה שמאים.

דוד רותם: איך?

דוד רותם: בלי ההוראות?

אלעזר במברגר: זה בחוק.

נעמה מנחמי: לא, זה לא כתוב בחוק.

נעמה מנחמי: כתוב לך מי בוחר אבל לא כתוב לך איך בוחר.

ראובן קוגן: לוועדה יש כללים.

דוד רותם: איפה הכללים?

אלעזר במברגר: יש הכל.

אלעזר במברגר: איך המודעה מתפרסמת, איך שמאים פונים.

דוד רותם: איפה מופיעים הכללים?

ראובן קוגן: באתר האינטרנט.

נעמה מנחמי: תביאו את הכללים.

דוד רותם: תעביר לי את הכללים האלה.

דוד רותם: נעשה הפסקה של חמש דקות, כנס לחדר שלי ותוציא לי את הכללים.

אלעזר במברגר: הם מופיעים בהצעת החוק.

דוד רותם: תגיד לי באיזה סעיף.

אלעזר במברגר: בסעיף 2(א).

אלעזר במברגר: נתחיל בסעיף 2(ב).

אלעזר במברגר: יש לך כאן מנגנון מפורט של איך נעשית הפנייה.

אלעזר במברגר: נתחיל בשלב ראשון.

אלעזר במברגר: הפנייה לשמאים, ודאגנו שזאת תהיה פנייה פומבית על מנת שזה באמת יהיה פתוח לכולם, אתר אינטרנט, פרסום בעיתון.

נעמה מנחמי: איך הוועדה המייעצת אמורה לבחור?

נעמה מנחמי: בסופו של דבר אני מבינה את היתר.

נעמה מנחמי: מה שנשאר בעצם זה איך הוועדה המייעצת, לפי איזה קריטריונים, לפי אילו אמות מידה היא תבחר מבין ה-500 אנשים שיגיעו אליה את אותם עשרה, עשרים, חמישים?

נעמה מנחמי: זאת השאלה.

נעמה מנחמי: תביאו לנו את הכללים האלה ויכול להיות שאפשר יהיה להוריד את הסעיף.

דוד רותם: אתם תפרסמו מודעה ויגיעו 500 שמאים.

דוד רותם: איך תבחרו מתוכם?

ראובן קוגן: איך היום עושים את בחירת השמאים המכריעים?

ראובן קוגן: ועדה מייעצת קבעה לעצמה כללים באמצעותם היא בוחרת את השמאים המכריעים מתוך כלל השמאים המכריעים שמגיעים להתמודד על התפקיד הזה.

ראובן קוגן: אנחנו חושבים שזה נכון להשאיר, מכיוון שבחרנו את הוועדה המייעצת כמנגנון גם לעניין השמאים, של שמאי פינוי בינוי למשל ושהוועדה המייעצת תקבע את הכללים, כמו שהיא קבעה לגבי השמאים המכריעים, גם לעניין שמאי פינוי בינוי.

ראובן קוגן: מאחר שמדובר גם שם בכללים שהוועדה המייעצת קובעת לעצמה כוועדה מעין סטטוטורית, אותו הדבר גם כאן.

דוד רותם: אין בעיה.

דוד רותם: אם כך, מכיוון שקבעת את הכל, תוריד בבקשה את סעיף (ג).

נעמה מנחמי: לכאורה לא צריך אותו.

ראובן קוגן: מה זה סעיף (ג)?

דוד רותם: שר המשפטים בהתייעצות עם שר הבינוי והשיכון ובאישור רשאי לקבוע הוראות לעניין קביעת רשימת שמאי הפינוי לרבות תנאים למחיקה ולהתליה מהרשימה.

ראובן קוגן: אתה אומר שזה לא יהיה וזה יהיה בתוך הכללים.

דוד רותם: כן, תמחק את הסעיף הזה.

ראובן קוגן: בסדר.

דוד רותם: יפה.

דוד רותם: מחקנו את הסעיף.

דוד רותם: מצוין.

דורית ואג: סעיף 7(ג).

דוד רותם: אין להם סמכויות לקבוע כללים.

ראובן קוגן: בסדר.

דוד רותם: מה יקרה אם אחד השמאים האלה, יתברר לך שהוא קיבל שוחד?

דוד רותם: אתה יכול להפסיק את החברות, להתלות אותה?

דוד רותם: רק תגידו לי לפי איזה סעיף.

אלעזר במברגר: יש כאן הוראה יותר חמורה מלהעיף אותו מהרשימה.

אלעזר במברגר: יש כאן סנקציה של שלוש שנות מאסר.

דוד רותם: עזוב את שלוש שנות מאסר.

דוד רותם: הוא ישב בכלא וישלח לך את העוזר שלו כשמאי.

דוד רותם: יש לך כללים לזה?

דוד רותם: אין לך.

דוד רותם: אין בעיה.

דוד רותם: תשאירו את זה.

דוד רותם: בסדר.

דוד רותם: קיבלתם.

דוד רותם: הורדתי את הסעיף.

דוד רותם: משגע אותי שאתם לא חושבים שאתם גם צריכים להקשיב לדברים הגיוניים וחכמים שאחרים אומרים לכם אלא הכל אצלכם כבר בפנים, למה?

דוד רותם: כי אתם רואים חוק ואתם אומרים שהכנו אותו, כך תאשרו אותו.

דוד רותם: קיבלת.

דוד רותם: הורדתי לך את סעיף (ג).

אלעזר במברגר: אני מזכיר את המנגנון הראשי כאן.

דוד רותם: הכל טוב ויפה.

דוד רותם: הורדתי את סעיף (ג).

אלעזר במברגר: אני מבין אבל אני רוצה להתייחס.

אלעזר במברגר: ההצעה שהעברנו לכאן הייתה הצעה אחרת.

אלעזר במברגר: היא דיברה על כך ששר המשפטים יבחר באופן עצמאי למעשה כמו שהוא עושה בסדרה מאוד ארוכה.

אלעזר במברגר: ביקשתם משהו יותר מובנה ויותר מקצועי ולכן הלכנו למודל הוועדה המייעצת.

אלעזר במברגר: אנחנו חושבים שזה מודל שהוכיח את עצמו ואנחנו מאמינים בו.

אלעזר במברגר: היה ותהיה כאן סיטואציה מהסוג שאדוני תיאר, של שמאי שנכשל בשוחד, אני חושב שבכלים המינהליים הרגילים של הוועדה היא יכולה לתת לזה מענה.

נעמה מנחמי: אני לא בטוחה.

נעמה מנחמי: הוועדה הזאת, לפחות לגבי שמאים מכריעים, כל הכללים האלה, לרבות התליה והוצאה מהרשימה והכנסה לרשימה, מופיעים כבר בחוק.

נעמה מנחמי: לבוא ולומר שכאן לא רק שזה לא מופיע בחוק, אלא זה אפילו לא מופיע בכללים, זה כלל אצבע לא ידוע.

אלעזר במברגר: יש מרחב פעולה מינהלי סביר של כל גוף מינהלי, כולל הוועדה המייעצת.

דוד רותם: אין בעיה.

ראובן קוגן: הבנתי את ההערה.

ראובן קוגן: אני מבקש לצאת לרגע להתייעץ עם משרד המשפטים ולחזור.

דוד רותם: אין בעיה.

דוד רותם: אתה יכול לדבר עם מי שאתה רוצה.

נעמה מנחמי: זה מוביל אותנו לשאלה האחרונה והסבוכה ביותר.

דוד רותם: חזרנו לשאלת המתחמים.

דוד רותם: המקבץ.

דוד רותם: כאשר עושה את זה קבלן, יזם, אין לי בעיה כי הוא קודם הולך להחתים את האנשים ואז הוא קובע את התוכנית.

דוד רותם: מה שמטריד אותי זה כאשר אתם, הרשות או משרד השיכון, עומדים מאחורי העניין כי אז הרצון לנצל קרקע הוא תמיד יותר גדול.

דוד רותם: אם אני יכול לעשות מקבץ של חמישה בתים שיושבים על חמישה דונם, אבל יש עוד בית אחד שיושב על דונם וחצי ויש בו ארבעה דיירים, אז אני מעדיף את זה על שישה וחצי דונם כי אני הרי רוצה לנצל קרקע והתחדשות עירונית.

סופה לנדבר: ובכן, עצם הפעולה של הוועדה להתחדשות עירונית היא כלהלן.

סופה לנדבר: במסגרת תנאי סף קודם כל, אי אפשר להגיש תוכנית שהמקבצים הם גדולים מ-48 יחידות דיור.

דוד רותם: 48 יחידות קיימות?

סופה לנדבר: קיימות.

סופה לנדבר: יותר מזה, יש לנו גם קריטריונים -  כי אף פעם אין לנו מספיק תקציב – איזה פרוייקט יש לו יותר סיכוי לקבל את המימון שלנו לתכנון.

סופה לנדבר: ככל שהמקבץ הזה הוא יותר קטן, יש בו פחות נקודות דיור, זהו קריטריון מהותי לקבלת תקציב תכנון.

סופה לנדבר: כלומר, יש לנו שם שני קריטריונים מובילים שביחד עם שמונים אחוזים מההערכה.

סופה לנדבר: ארבעים אחוזים, זאת ישימות כלכלית.

סופה לנדבר: ברור שככל שהפרוייקט הוא יותר ישים מבחינה כלכלית, הוא מקבל ציון יותר גבוה כי אנחנו לא רוצים לממן פרוייקטים שהם לא כל כך כלכליים, כי למה לתכנן אם לא יצא מה כלום.

דוד רותם: כמה שהוא יותר גדול, הישימות יותר גדולה?

סופה לנדבר: לא יותר גדול.

סופה לנדבר: לא. המתחם מחולק למקבצים יותר קטנים, כך הוא מקבל ציון יותר גבוה.

סופה לנדבר: כלומר, אם יש לנו למשל שני פרוייקטים זהים ובכל אירוע פינוי בינוי כזה יש למשל מאה יחידות דיור, צריך לפנות למשל 25 יחידות דיור, ולעומת זאת יש מתחם אחר גם עם מאה יחידות דיור, שבכל אירוע פינוי בינוי צריך לפנות עשר יחידות דיור.

סופה לנדבר: מי שמקבל את הציון הגבוה מבחינתנו, זה האירוע של עשר, שהמקבץ הוא יותר קטן.

סופה לנדבר: כלומר, מבחינתנו, אנחנו הרי מאוד מאוד רוצים שכל הפעילות שלנו תתבצע, שלא יהיו רק תוכניות, אלא שיהיה גם ביצוע.

סופה לנדבר: לנו ברור שככל שהמקבץ הוא יותר קטן, כך יש לו יותר סיכויים להתממש כי יש פחות הסכמות.

סופה לנדבר: מי שמושך לכיוון הזה של הגדלה – ולצערי הרב אלה ועדות מחוזיות כי הנושא של ישימות הפרוייקט לא מטריד אותן אלא הן רוצות שיהיה תכנון אולטימטיבי.

סופה לנדבר: אמנם אני ארכיטקטית ועוסקת בתכנון כל חיי, אבל אני יודעת שיש רק אויב אחד של הטוב והוא המצוין.

סופה לנדבר: זאת המציאות בה אנחנו חיים.

סופה לנדבר: אנחנו לא מחפשים את זה.

סופה לנדבר: גם ראשי הערים רוצים שהדברים יקרו.

סופה לנדבר: יש לנו מקרה קיים בפועל בשכונת המקשר בירושלים.

סופה לנדבר: יש שם מתחם מצוין, הם הציעו לקבץ את הבניינים הקטנים לשלושה בניינים חדשים – זה לא פרוייקט כל כך גדול – והוועדה המחוזית החליטה שזה יהיה רק לשניים.

סופה לנדבר: למה?

סופה לנדבר: ברור שזה מגדיל את מספר ההסכמות לצערנו.

סופה לנדבר: לפעמים אני באה לוועדות המחוזיות כשמבקשים ממנו, אני נואמת נאומים, שיבינו את ההיבטים היישומיים אבל לא מעניין שום דבר.

דוד רותם: אנחנו כולנו רק בני אדם ומחר ישנו את הכללים ומחר את תפרשי.

סופה לנדבר: יש לי יורשים נפלאים.

דוד רותם: היורשים הנפלאים שלך גם כן יפרשו כי יציעו להם להיות שרי השיכון או משהו.

דוד רותם: אני רוצה להיות במצב שאני יודע כי אני הולך לשנות את אחוזי ההצבעה, ואז אני חושש מאותו בית רביעי או בית חמישי או הבית האחרון במתחם הזה שמכניסים אותו פנימה כי הוועדה המחוזית אומרת שנתפוס כבר עוד חתיכת שטח, ואז שם יש לי אנשים שאומרים שאם אפשר לעשות בלעדיהם, יעשו את זה בלעדיהם ושישאירו אותם בחוץ.

סופה לנדבר: דווקא המסלול ממנו אתה חושש, יש את שיתוף הציבור ואנחנו דורשים הוכחות ברורות שהפרוייקט הוצג לאנשים והם ידעו גם שהם יכולים להגיש התנגדות לתוכנית.

דוד רותם: כן, אבל התנגדות לתוכנית, מי יגיש את ההתנגדות?

דוד רותם: אותה גברת בת ה-82 שגרה בבניין הזה ועכשיו צריכה לקחת עורך דין שילך לייצג אותה?

דוד רותם: הרי היזם לא ייתן לה עורך דין.

סופה לנדבר: רצינו להציע משהו.

סופה לנדבר: הלא כללי הפעילות של הוועדה שלנו הם מאוד מאוד שקופים והם פתוחים באינטרנט ויותר מזה.

סופה לנדבר: אנחנו פשוט מממנים מנהל פרוייקט וכשהוא לא מבצע פעולות מסוימות, אנחנו עוצרים את התשלומים שלו.

סופה לנדבר: אנחנו נכניס לכללים שלנו סעיף שידרוש הגשת התנגדויות לכל אחד מהדיירים בשכונה, שיביא לנו הוכחות שכל אחד מהם קיבל את זה אישית.

דוד רותם: קיבלתי אישית אבל אני זקן ואני צריך עכשיו להגיש התנגדות.

דוד רותם: אין לי כסף, אין לי כוח, אני לא מסוגל להתמודד עם הבעיה הזאת שהיא בעיה קשה.

דוד רותם: אנחנו יודעים שועדות מקומיות, ועדות מחוזיות, התנגדויות, זה סיפור שלאנשים קשה להתמודד אתו.

סופה לנדבר: עובדה שיש הרבה מאוד התנגדויות.

יוסי נשרי: ברשותך, אנחנו דנים כאן בנושא שאתה מחפש איזשהו סעד לאותה גברת קשישה וקשת יום.

יוסי נשרי: בוא לא נשכח שאנחנו מדברים באותם מבנים שאינם ראויים ואינם עומדים בתקן של רעידת אדמה וחלילה וחס מחר יקרה איזשהו אסון, אותה גברת תהיה בתוך הבניין הזה.

יוסי נשרי: זאת אומרת, יש כאן רצון ציבורי, ממשלתי, יישובי, מוניציפאלי לשדרג את המבנים האלה כי המבנים לא עומדים בתקן.

יוסי נשרי: לכן המהלך הזה של פינוי בינוי לא רק בא למקסם את הרווחים של היזמים אלא להפך, הוא בא קודם כל – ואת זה אמרתי גם בדיון הקודם – לראות איך אנחנו מיטיבים עם התושבים.

יוסי נשרי: אותה גברת קשישה, אני מניח שיש לה צאצאים ויש לה את אותם ילדים שיכולים לדאוג לה.

דוד רותם: צא מתוך הנחה שאתה מניח לא טוב.

יוסי נשרי: יכול להיות שאני מניח לא טוב, אבל אני מניח שאני גם רוצה לשמור עליה במקרה של אסון.

יוסי נשרי: אז מה אני אומר לאותם אנשים שאומרים שהקריטריונים לא היו ואז הבית נהרס כי התעקשנו על מספר אחוזים כזה ואחר?

יוסי נשרי: להפך, אני חושב  שכן אפשר למצוא מנגנון, כמו שאמרה גברת סופיה, ללכת, ליידע אותה ולדאוג לכך שהיא תדע וכולם ידעו.

יוסי נשרי: אם אין לה כסף, אני מניח שמי שירצה לפעול ולדאוג לעניין הזה, ימצא את הדרך לדאוג אבל לא בגלל זה נעצור את כל הפרוייקט הזה, כי חבל, אנחנו חוטאים למטרה.

סופה לנדבר: החוק של הדייר הסרבן בפירוש אומר שאם ישנם אנשים שיש להם סיבות אובייקטיביות, השופט לא אמור לפסוק לגביהם.

דוד רותם: הסיבה האובייקטיבית היא לא שלא היה לי כוח ללכת להתנגד לתוכנית ולא היה לי כסף להתנגד לתוכנית.

סופה לנדבר: בנושא של קשישים, הצענו פתרונות.

סופה לנדבר: כפי שכבר אמרתי, יש לנו בתוך התהליך הזה גם פתרונות מאוד מאוד טובים.

סופה לנדבר: כלומר, הם לא חייבים לצאת לשנתיים או שלוש ולגור בשכירות כי זה מפחיד אדם מבוגר, אלא הם יכולים לעבור מיידית לדירה חלופית לפי בחירתם, או לבית אבות, וכמובן שנוצר פער בין מה שהגיע להם בגין הדירה החדשה לבין הדירה שבפועל הם עוברים עליה, שאולי היא בקומה יותר נוחה או שהיא ליד הבן או משהו כזה, והם יכולים לקבל את ההפרש בכסף מזומן וזה המקרה היחיד שהמדינה פוטרת ממסים הפיכת נדל"ן לכסף.

דוד רותם: קראתי שהולכים לפטור מכירת דירה שנייה ושלישית ממס שבח ועל ידי כך הולכים להוריד את מחירי הדירות.

קריאה: לתקופה של שנתיים.

דוד רותם: אתם יודעים מה יקרה בשנתיים האלה?

דוד רותם: מחירי הדירות הולכים לרדת בחמישים אחוזים לפחות.

קריאה: במאה אחוזים.

סופה לנדבר: אנחנו לא אחראים לזה.

דוד רותם: אני לא מבין, תגידו לי, זאת תוכנית של שר האוצר ושר השיכון.

דוד רותם: הולכים להוריד את המחירים בצורה דרסטית.

נעמה מנחמי: אני חושבת שאותנו מטריד, ואולי זאת הסיבה שהחוק הזה נמצא דווקא בוועדה הזאת, שיש כאן איזושהי אמירה שבעצם שליש מבעלי הדירות בבניין הופכים פתאום להיות סרבנים.

נעמה מנחמי: בעיניי הורדת הרף היא מאוד מאוד משמעותית, ההורדה הזאת משמונים אחוזים לשני שליש.

נעמה מנחמי: שליש מבניין הופכים להיות סרבנים ובעיניי זאת כן פגיעה מסוימת בזכות הקניין.

נעמה מנחמי: יש כאן בעייתיות.

סופה לנדבר: הכל כאן עניין של גודל.

סופה לנדבר: לפעמים שליש זה שתי דירות מתוך שש.

סופה לנדבר: ברור לגמרי שאם יש בית של 24 יחידות דיור, זה שונה מבית קטן, אבל אנחנו לא יכולים בכל דבר לסייג את זה אחרת.

יוסי נשרי: היושב ראש, אני רוצה לספר לך משהו.

יוסי נשרי: יש לנו מתחם בקריית אונו שהולכים לקדם אותו בפינוי בינוי.

יוסי נשרי: בתוך המתחם יש אחד שיש לו לא דירה אחת אלא יש לו חמש דירות.

יוסי נשרי: זאת אומרת, אם היום הוא סרבן, חמש דירות שלו, בן אדם אחד בלבד שרכש אותן במשך השנים כי הוא ידע שהפרוייקט הזה עתיד להיות התחדשות עירונית, פינוי בינוי, הוא יכול לתקוע פרוייקט שלם וזה אדם אחד.

דוד רותם: הוא נחשב כדירה אחת.

יוסי נשרי: לא. יש לו חמש דירות.

קריאה: הדירות מפוזרות בבניינים שונים.

יוסי נשרי: אחד כזה תוקע פרוייקט.

דוד רותם: הוא משלם לך ארנונה.

יוסי נשרי: הוא משלם ארנונה על דירה של 42 מטרים באזור הכי נמוך.

יוסי נשרי: אתה צודק.

סופה לנדבר: במשך די הרבה זמן ישבנו בפורום די רחב של אנשים שהתמודדו בהיבטים שונים של פינוי בינוי ואספנו את הדברים שיכולים איכשהו קצת להקל על התהליכים כי ברור שהתהליכים הם לא מספיקים.

סופה לנדבר: זה נכון שקיווינו שבנושא קידום תוכניות נצליח יותר טוב ממה שהצלחנו, וזה לא צריך לקחת שש שנים, אבל שם פחות הצלחנו.

סופה לנדבר: כל הדברים האחרים האלו, אנחנו בסך הכל מבקשים לבצע את השינויים האלה על מנת לעזור לתהליכים האלה שהם תהליכים מסואבים ואיטיים.

סופה לנדבר: ברוב המקרים המתנגד הוא אחד, הוא לא יותר מאחד, אבל לפעמים יש סיטואציה כזאת.

סופה לנדבר: אני בטוחה שאם יש 24 דיירים ויש שמונה מתנגדים, אף יזם לא ילך לפרוייקט כזה.

אלעזר במברגר: לנושא המהותי הזה של המיעוט מול הרוב שגם חוזר ועולה וכפי שאדוני אומר, אותה גברת שאין לה את הכוח ואת האמצעים להתנגד.

אלעזר במברגר: אני חושב שצריך לומר את הדבר הבא, שגם עלה בישיבה הקודמת על ידי חבר הכנסת חנין שתיאר את זה נכון.

אלעזר במברגר: יש כאן איזשהו ויכוח בין איזושהי תחרות זכויות, מצד אחד יש כאן את הזכות של האדם ביחידה השולית הזאת שלא רוצה להתפנות, יש את הזכות של הרוב שרוצה לקדם כאן איזשהו פרוייקט, ואני חושב שגם צריך לומר ביושר שהחלש יכול להימצא בשני המקומות וצריך לזכור את זה.

אלעזר במברגר: זאת יכולה להיות אותה גברת שנמצאת דווקא ביחידה שהיא רוצה מאוד להרחיב אותה, לשפץ אותה ולהתקין בה מעלית וכרגע מונע את זה ממנה דווקא מיעוט, אולי מיעוט סחטן, אולי מיעוט בעל אמצעים ובעל משאבים שיכול עכשיו לנהל איזשהו הליך משפטי כדי למקסם את התמורות שלו.

אלעזר במברגר: צריך לזכור שהחלש יכול להימצא בשני המקומות.

אלעזר במברגר: בדיוק לכן החוק עושה כאן איזשהו איזון והאיזון נקבע באיזושהי נקודה.

אלעזר במברגר: זאת נקודה ראשונה.

אלעזר במברגר: המיעוט יכול להימצא בשני המקומות.

אלעזר במברגר: לגבי השאלה האם יכול להיות שפרוייקט של עשרה דונמים יכול להיות גם על שבעה, אני מניח שזה יכול לקרות.

אלעזר במברגר: יכול להיות גם על חמישה ופרוייקט יכול להיות גם על שני דונם ואפשר גם בלי פרוייקט בכלל.

אלעזר במברגר: אף אחד לא מסתיר את זה שהחוק עצמו, מטרתו היא לעודד מתחמים מהסוג הזה, לעודד התחדשות עירונית וזאת בהחלט המטרה.

אלעזר במברגר: כלומר, אם יתקיימו תנאים הנדסיים ותכנוניים, ויש מתחם בגודל מסוים, גדול, שמתאים לדבר הזה ויש בו את הרוב שהחוק דרש, אז כן הפרוייקט הזה צריך לצאת לדרך.

אלעזר במברגר: זה מה שהחוק אומר.

דוד רותם: אני לא רוצה לתת לכם להקטין את הרוב הנדרש, כאשר זה פרוייקט שאפשר לעשות אותו בשלושה חלקים.

דוד רותם: זאת בדיוק הנקודה.

ראובן קוגן: שלושה חלקים של מה?

ראובן קוגן: זה בניין אחד.

ראובן קוגן: אנחנו מדברים רק על המצב שיש בניין אחד.

ראובן קוגן: אי אפשר לפצל את הבניין.

יוסי נשרי: יש מתחם.

יוסי נשרי: אנחנו מדברים על המתחם.

ראובן קוגן: זה כרגע לא הדיון.

ראובן קוגן: כל מה שאנחנו מדברים זה על מקבץ מוגדר ולא כמקבץ של כלל הבניינים שיוקמו באותו מתחם.

ראובן קוגן: מקבץ הוא מספר הבניינים שנדרש לפנותם כדי להקים בניין אחד.

ראובן קוגן: כלומר, כאן אין לי כבר משחק כי אחרת אני אצטרך הנדסית לפצל את הבניין.

נעמה מנחמי: זה מבנה חדש או מבנים חדשים.

ראובן קוגן: שדרושים כדי לפנות.

נעמה מנחמי: לא. יש לפנות כדי להקים מבנה חדש או מבנים חדשים.

נעמה מנחמי: אתה מוכן להוריד את הביטוי "או מבנים חדשים"?

דוד רותם: כן, תורידי את המבנים.

עינת גנון: יכול להיות מצב שלדוגמה יקומו שני בניינים על שתי חלקות שהיו בצורה אחרת.

ראובן קוגן: היושב ראש אומר בצדק שאתם באתם עם בקשה שמדברת על מצב מסוים שבו מבנה אחד, בשבילו צריך לפנות מספר בניינים.

ראובן קוגן: אם יש שני בניינים, כל אחד ייספר בנפרד.

ראובן קוגן: כלומר, אלה שלושה ואלה שלושה.

עינת גנון: בדיוק הדוגמה שסופיה נתנה קודם.

דוד רותם: ראובן צודק.

ראובן קוגן: פעם ראשונה בהיסטוריה של הוועדה הזאת שאומרים את זה.

דוד רותם: פעם ראשונה בוועדה הזאת נציג משרד האוצר אומר דבר הגיוני  ונכון.

עינת גנון: אבל הוא לא מתכנן, עם כל הכבוד.

עינת גנון: הדוגמה שסופיה נתנה קודם עם מתחם המקשר בירושלים היא בדיוק הדוגמה שמסבירה למה אי אפשר במקרה הספציפי הזה לקבל כי מקימים שם שני בניינים חדשים על ידי איחוד של שש או שבע חלקות.

עינת גנון: כלומר, צריך לפנות שישה-שבעה בניינים קיימים כדי לבנות שני בניינים חדשים.

עינת גנון: אי אפשר לבנות רק אחד.

דוד רותם: כל אחד מהם יהיה בנפרד.

סופה לנדבר: הוועדה המחוזית מונעת את זה.

דוד רותם: מבחינה תכנונית לא מעניין אותי מה שתעשו.

דוד רותם: מבחינת הרוב הדרוש, זה יחולק שלוש ושלוש.

סופה לנדבר: מה שהם אומרים זה שאנחנו לא מאפשרים לכם להוציא היתרי בנייה אם לא תבנו חניון אחד לכולם.

דוד רותם: את מבינה מה את אומרת לי?

דוד רותם: אתם, משרד הבינוי והשיכון הענק, גוף אדיר.

סופה לנדבר: אתה רואה את כל הצוות הענק שעוסק בפינוי ובינוי.

דוד רותם: המשרד, משהו ענק.

דוד רותם: שר וממשלה, הכל עומד מאחוריכם ואתם לא מצליחים עם הוועדה המחוזית ואתם רוצים שאותה גברת זקנה תריב עם הוועדה המחוזית.

סופה לנדבר: לא. זה לא.

סופה לנדבר: בוועדות ההתנגדויות מעמדה של אותה גברת זקנה הוא הרבה יותר חזק מאשר מעמד הממסד בדרך כלל.

סופה לנדבר: כלומר, הוועדה המחוזית, ועדת ההתנגדויות רואה בנו אשמים מלכתחילה.

סופה לנדבר: ועדות מחוזיות, יש להן שיקולים אחרים, תכנוניים לחלוטים ולא יישומיים, וזה מה שמעניין אותן.

ראובן קוגן: כבוד היושב ראש, אנחנו נמחק את המילה "מבנים" וזה בשביל להקים מבנה חדש.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: אני מאוד מודה לך.

דוד רותם: אני חושב שברגע זה פתרת את כל הבעיות שנשארו ואנחנו יכולים להצביע על הכל.

נעמה מנחמי: רק לשם הבהירות ושלא יאמרו אחר כך שהכנסתי בדבריי ביוזמתו משהו.

נעמה מנחמי: בסעיף 6, הנושא של חובות גילוי ושקיפות, סעיף (ג), אחרי "כאמור מצדו" אנחנו נוסיף "או מטעמו של היזם".

נעמה מנחמי: כלומר, זה לא היזם עצמו אלא גם מי שפועל מטעמו.

דוד רותם: בסדר.

דוד רותם: יש עוד הערות?

דוד רותם: אני עומד להצביע על החוק.

אלעזר במברגר: יש הערות שלא הוקראו.

אלעזר במברגר: האם אתה מצביע על הנוסח שמונח עכשיו על השולחן?

דוד רותם: איזה הערות לא הוקראו?

נעמה מנחמי: השלושה רבעים.

נעמה מנחמי: לא דנו בזה.

דוד רותם: זה נשאר שני שלישים.

אלעזר במברגר: היו הערות נוספות שלא הוזכרו כאן.

אלעזר במברגר: סעיף ניגוד העניינים שתוקן, סעיף 2א(ה).

אלעזר במברגר: אני לא חושב שזאת בעיה עקרונית שלי אלא לטעמי זה מאוד לא ברור ויש כאן גם כפילות מסוימת.

אלעזר במברגר: הייתי מציע שנקרא אותו ואולי גם תסבירו מה הוא אומר, אם אפשר.

נעמה מנחמי: מבחינת ניסוח, אנחנו ננסח אותו בנוסח אחר.

דוד רותם: נסח החוק ינסח אותו.

נעמה מנחמי: השאלה מה לא ברור.

אלעזר במברגר: שמאי פינוי בינוי לא יקבל טובת הנאה ממי שעניינו נדון בפניו.

נעמה מנחמי: או היה צד לדיון.

נעמה מנחמי: נכון.

אלעזר במברגר: ולהערכה שנתן.

נעמה מנחמי: כלומר, יכול להיות שלא התקיים איזשהו דיון.

אלעזר במברגר: אז עניינו נדון בפניו.

אלעזר במברגר: אז מה מוסיף הסיפא על הרישא?

נעמה מנחמי: יכול להיות שזה מיותר.

דוד רותם: בניסוח יורידו את זה.

דוד רותם: זה העניין של השנתיים.

אלעזר במברגר: בסדר.

אלעזר במברגר: אם אלה ענייני נוסח, אני מסכים ולא צריך להתעכב על זה.

נעמה מנחמי: הורדנו את סעיף (ג) לגבי 7(ג) לתקנות?

דוד רותם: נכון.

נעמה מנחמי: יש לנו גם הסתייגויות?

דוד רותם: יש לנו הסתייגויות, כן.

נעמה מנחמי: יש לנו הסתייגויות של מרצ ושל סיעת חד"ש.

נעמה מנחמי: ההסתייגויות די חופפות כך שנעשה אותן יחדיו.

נעמה מנחמי: הסתייגות ראשונה לסעיף 59: הסעיף יימחק ויועבר לוועדת חוקה חוק ומשפט של הכנסת להמשך חקיקה שלא במסגרת הצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012.

דוד רותם: אני צריך להצביע על זה?

דוד רותם: זאת החלטה שאני קובע בסדר היום, איך אני מנהל את הדיונים.

דוד רותם: אם אני אחליט לפצל או לא.

דוד רותם: לא חשוב, נצביע.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     ההסתייגות לא התקבלה

נעמה מנחמי: סעיף 59(1)(א), שתי הקבוצות מציעות שסעיף (1)(א) יימחק.

דוד רותם: אני מצביע על ההסתייגות.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     ההסתייגות לא התקבלה

נעמה מנחמי: סעיף 59(1)(ג), ההסתייגות אומרת: ההגדרה מקבץ לפינוי בינוי ומקבץ, תימחק.

דוד רותם: אני מצביע.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     ההסתייגות לא התקבלה

נעמה מנחמי: לסעיף 59(ד): אחרי סעיף קטן (ד)(2) יבוא סעיף (3) וייאמר בו: יהיה מקום להתייחס לרוב של שני שלישים בלבד רק כאשר הבניין מהווה חלק אינטגרלי מפרוייקט פינוי בינוי שבלעדיו אין אפשרות ליישם את הפרוייקט.

דוד רותם: אני מצביע.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     ההסתייגות לא התקבלה

נעמה מנחמי: מצד סיעת חד"ש יש הסתייגויות לנושא הרוב.

נעמה מנחמי: הסתייגות אחת לגבי רוב מיוחס, תשע עשיריות מכלל הדירות במקבץ שבבעלותם ארבע חמישיות מהדירות בכל בית במקבץ.

דוד רותם: אני מצביע.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     ההסתייגות לא התקבלה

נעמה מנחמי: הסתייגות נוספת היא לרוב מיוחס לעניין כדאיות כלכליות, ארבע חמישיות מהמקבץ שבבעלותם שני שלישים מהדירות בכל בית.

דוד רותם: אני מצביע.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     ההסתייגות לא התקבלה

נעמה מנחמי: עוד הסתייגות שגם היא נוגעת לסעיף 59(ה) שגם שם יהיה מקום להתייחס לרוב של שני שלישים בלבד כאשר הבניין מהווה חלק אינטגרלי מפרוייקט פינוי בינוי שבלעדיו אין אפשרות ליישם את הפרוייקט.

דוד רותם: הורדנו את המבנים.

נעמה מנחמי: כן.

דוד רותם: אני מצביע.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     ההסתייגות לא התקבלה

נעמה מנחמי: לסעיף 59(1), הצעה של מפתח אחיד.

נעמה מנחמי: הפיצוי שיינתן לבעלי הדירות המיועדות לפינוי בינוי באותו מקבץ יהיה אחיד.

נעמה מנחמי: פיצוי בשיעור שונה שעניינו התאמת הפיצוי הנדרש לצרכיו הייחודיים של הדייר לא תיחשב כפעולה בניגוד לאמור בסעיף קטן (א).

דוד רותם: אני מצביע.

דוד רותם: ההסתייגות לא התקבלה     	הכנסנו את זה בדרך אחרת.

נעמה מנחמי: נכון.

נעמה מנחמי: יש כאן הצעה לעילת סירוב נוספת של סיעת חד"ש, סעיף 5. עסקת הפינוי בינוי איננה צודקת ביחס לבעל הדירה המסרב בהתחשב במאפייניה של הדירה ובמיקומה או בהתחשב בנסיבות העניין.

דוד רותם: זה ממילא מופיע בחוק.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     ההסתייגות לא התקבלה

נעמה מנחמי: מופיע בצורה שונה.

נעמה מנחמי: אני לא קוראת הסתייגויות של דברים שהכנסנו לתוך החוק.

נעמה מנחמי: סעיף 59(3)(2)(ב)(ד2), הצעה לעניין תקופת האכשרה של שמאי שיכול להיכנס לפנקס.

נעמה מנחמי: גם את הסעיף הזה תיקנו אבל לא בדיוק אותו דבר ולכן אני מקריאה את ההסתייגות.

נעמה מנחמי: הוא שמאי רשום בפנקס שמאי המקרקעין במשך שבע השנים האחרונות לפחות ועסק בפועל ברציפות או לסירוגין במשך חמש שנים לפחות בשמאות מקרקעין בנושאים כאמור בפרקים ח', ח1 או ט' לחוק התכנון והבנייה.

דוד רותם: אני מצביע.

דוד רותם: ה  צ ב ע ה     ההסתייגות לא התקבלה

נעמה מנחמי: לסעיפי התקנות.

נעמה מנחמי: הצעתם היא להוסיף אחרי המלים "בהסכמת שר הבינוי והשיכון", "באישור ועדת החוקה חוק ומשפט".

נעמה מנחמי: בעצם הוספנו את זה להוציא את סעיף (ג) שנפל.

דוד רותם: אני מצביע.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     ההסתייגות לא התקבלה

נעמה מנחמי: עד כאן.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: אני מצביע על החוק.

דוד רותם: ה צ ב ע ה     החוק אושר פה אחד     	תודה רבה.