ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 380, 2010-12-14 00:00

יצחק וקנין: בוקר טוב, אני פותח את ישיבת ועדת הכלכלה.

יצחק וקנין: על סדר-היום: הצעת חוק הטיס, התש"ע-2010.

יצחק וקנין: רננה, יש לנו שאריות מישיבות קודמות שלא סגרנו אותן, נכון?

לאה ורון: כן, סעיף 159.

יצחק וקנין: אתם רוצים שנתחיל בזה ונאשר או שנתחיל את פרק יג'?

רננה שחר: אנחנו חושבים שכדאי להתחיל עם סעיף 159.

רננה שחר: העברנו את הנוסחים, אמנם לא כל-כך מדויקים, אבל העברנו אותם לגורמים הנוגעים בדבר, שנתנו את הסכמתם, לנוסחים המדויקים.

רננה שחר: אנחנו רוצים להתחיל עם זה.

יצחק וקנין: את יכולה להקריא את סעיף 159.

רננה שחר: אדוני, יש בפניך את מה שהגשנו?

יצחק וקנין: כן.

רננה שחר: השינויים שאנחנו מבקשים לאשר הם אלה המסומנים בצהוב.

רננה שחר: את כל שאר השינויים כבר אישרת.

רננה שחר: "1.

רננה שחר: בסעיף 1 –      ההגדרה "טיסה מסחרית" תימחק ובמקומה יבוא: "הפעלה", לעניין כלי טיס – שימוש בכלי טיס למטרת טיסה, ובכלל זה גרימה או הרשאה לשימוש כאמור.

רננה שחר: "הפעלה מסחרית" – הפעלת כלי טיס לצורכי עסק שעיקרו הסעת נוסעים, הובלת טובין,        או מתן שירות, באמצעות כלי טיס, בתמורה;"      אתה רוצה שאתן את הרקע לשינוי?

יצחק וקנין: בוודאי.

רננה שחר: היתה הערה מקורית של היועץ המשפטי של הוועדה, שהתייחס לנושא שהחוק היום מדבר על רישיון מסחרי להפעלת כלי טיס ורישיון מסחרי להשכרת טיס ומה יקרה עם הצד הזה, של אותן חברות שמנהלות צי מטוסים שמושכר לטייסים פרטיים.

רננה שחר: זאת היתה שאלה אחת שהתמודדנו איתה.

רננה שחר: הדבר השני, אלה הערות של איגוד הטייסים שדיברו שבמקרה הזה של חוק רישוי שירותי תעופה, ההפרות של לפעול בלא רישיון או בלא היתר הפעלה או בניגוד לתנאים, לא צריכים להיות עיצומים כספיים על הטייס שהוא מטעם המפעיל האווירי אלא על המפעיל האווירי עצמו.

רננה שחר: שתי ההערות האלה היו מקובלות עלינו.

רננה שחר: אכן בעצם, אנחנו מאמצים את מה שקבענו בחוק הטיס, במקום להגדיר את הטיסה המסחרית אנחנו מגדירים את ההפעלה המסחרית.

רננה שחר: אנחנו מגדירים שהמפעיל הוא בעצם הבעלים או השוכר של הכלי.

רננה שחר: אנחנו מגדירים מה זה מפעיל ישראלי ומה זה מפעיל זר.

רננה שחר: כל האיסורים בעצם יכוונו למפעיל הישראלי או למפעיל הזר או לשניים.

רננה שחר: כך גם העיצומים הכספיים יוטלו על המפעיל הישראלי או על המפעיל הזר, לפי העניין.

יצחק וקנין: הדברים ברורים.

רננה שחר: אני מקריאה את סעיף ב'.

רננה שחר: בסעיף ב', אחרי הגדרת המנהל אנחנו מבקשים להכניס הגדרה של "מפעיל זר".

רננה שחר: "בעל כלי טיס או שוכר של כלי טיס שלא מתקיים בו האמור בפסקאות (1) או (2) להגדרה "מפעיל ישראלי"".

רננה שחר: בהגדרת מפעיל ישראלי אנחנו מבקשים שהיא תיקרא: "בעל כלי טיס או שוכר של כלי טיס שמתקיים בו המפורט להלן, לפי העניין"      	את פסקאות 1 ו-2, אדוני כבר אישר.

יצחק וקנין: אני מבין שאת ב' אתם צריכים לפתוח כי אתם משנים פה הגדרה.

איתי עצמון: לגבי המפעיל הישראלי.

רננה שחר: כן.

יצחק וקנין: אני פותח אותו כיוון שאנחנו צריכים לדון בו.

יצחק וקנין: אנחנו נאשר אותו יחד עם סעיף א'.

יצחק וקנין: יש הערות?

יצחק וקנין: אין הערות.

יצחק וקנין: אני מבין שזה מוסכם גם על הטייסים.

יצחק וקנין: אני מצביע על סעיפים א' ו-ב', לפי התיקונים שהוצעו.

יצחק וקנין: הצבעה     בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

יצחק וקנין: הסעיפים אושרו.

רננה שחר: לדעתי לא הצבענו על סעיף 2.  	 	"(2)	במקום סעיף 2 יבוא:      	"רישיון הפעלה מסחרית 	     2. מפעיל ישראלי לא יפעיל כלי טיס בטיסה מסחרית, אלא אם כן בידו רישיון לכך מאת שר התחבורה, ובהתאם לתנאי הרישיון.

רננה שחר: ";

יצחק וקנין: אין הערות.

יצחק וקנין: מי בעד סעיף 2?

יצחק וקנין: הצבעה     בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

יצחק וקנין: עוברים לסעיף 6.

רננה שחר: "(6)	בסעיף 8ב, בסעיפים קטנים (א) ו-(ב), המילים "או להשכרה" – יימחקו ובמקום "טיסה מסחרית יבוא "הפעלה מסחרית";"

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 6. מי בעד מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה     בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: בפסקה 7 אנחנו מבקשים, בסעיף 8(ג)(א) לתקן והוא ייקרא כך:

יצחק וקנין: רבותיי, אני פותח את סעיף 8(ג) סעיף קטן א'.

רננה שחר: "7)	אחרי סעיף 8ב יבוא:     	8ג.

רננה שחר: בלי לגרוע מהוראות סעיף 2, מפעיל ישראלי ומפעיל אווירי זר לא יפעיל כלי טיס בהפעלה מסחרית לשם הסעת נוסעים או הובלת טובין בתמורה, מן המדינה או אליה או בשטחה (בסעיף זה – הפעלה בישראל), אלא אם כן בידו היתר הפעלה מאת המנהל ובהתאם לתנאי ההיתר.

רננה שחר: "

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף.

יצחק וקנין: מי בעד סעיף 8ג(א)?

יצחק וקנין: הצבעה     בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: פסקה 8, אדוני, סעיף העיצום הכספי.

איתי עצמון: סעיף קטן א', לא אושר בישיבה הקודמת.

יצחק וקנין: עיצום כספי.

רננה שחר: "עיצום כספי  	10א.

רננה שחר: (א)	הפעיל אדם כלי טיס בטיסה מסחרית שנדרש לגביה רישיון או היתר הפעלה לפי חוק זה, בלא רישיון בניגוד להוראות סעיף 2 או הפעיל מפעיל ישראלי או מפעיל זר כלי טיס בהפעלה מסחרית שנדרש לגביה היתר הפעלה בלא היתר הפעלה, בניגוד להוראות סעיף 8ג, רשאי המנהל להטיל עליו עיצום כספי לפי הוראות סעיף זה, בסכום השווה ל-150% מהסכום הבסיסי.

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 10א (א).

יצחק וקנין: מי בעד הסעיף?

יצחק וקנין: הצבעה     בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: מבקשים אדוני לפתוח את ב2.

איתי עצמון: למרות שאמרנו שנתאים את הנוסח.

רננה שחר: אז זאת התאמת נוסח.

רננה שחר: במקום "הפעיל אדם" יבוא "יפעיל מפעיל ישראלי".

איתי עצמון: אני לא בטוח שהצבענו על סעיף ב(2).

יצחק וקנין: אם אתם רוצים, אפשר להצביע עליו עכשיו.

יצחק וקנין: אגב, אצלי רשום אם הוצבע או לא.

רננה שחר: לי אין וי לידו.

רננה שחר: לי נראה שלא הוצבע.

לאה ורון: למען הסר ספק, חבר הכנסת וקנין מוכן להצביע.

יצחק וקנין: בכל אופן, תקראי על כל הסעיף ואנחנו נצביע.

רננה שחר: "ב(2) הפעיל מפעיל ישראלי כלי טיס בהפעלה מסחרית שנדרש לגביה גם רישיון וגם היתר הפעלה לפי חוק זה, ובאותה הפעלה הפר חובות הנוגעות לרישיון ולהיתר הפעלה כמפורט להלן, יוטל עליו בשל הפרות אלה עיצום כספי אחד, לפי הגבוה מביניהם.

רננה שחר: הפר תנאי ברישיון שנקבע גם כתנאי בהיתר ההפעלה שניתן לו לגבי אותה ההפעלה; הפר תנאי ברישיון, ולא קיבל היתר הפעלה לאותו יעד.

רננה שחר: "

איתי עצמון: איזה סוג של תנאים יש גם ברישיון וגם בהיתר ההפעלה?

רננה שחר: יש שני סוגים של תנאים שיכולים להופיע גם ברישיון וגם בהיתר ההפעלה.

רננה שחר: האחד הוא היעד.

רננה שחר: רשימת היעדים שלמוביל האווירי מותר לטוס אליהם קבועה בנספח לרישיון שלו.

רננה שחר: מעבר לכך, לכל יעד יש לו היתר הפעלה משלו.

רננה שחר: הדבר השני זה כמובן סוג ההפעלה: נוסעים, שכר, טיסה סדירה וכדומה.

יצחק וקנין: אין הערות.

יצחק וקנין: מי בעד סעיף ב2?

יצחק וקנין: הצבעה     בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

יצחק וקנין: יש לנו את 8(א)(1).

רננה שחר: זה תיקון סעיף העונשין של החוק.

רננה שחר: אנחנו מבקשים להוסיף את פסקה 1.      	"(8א) בסעיף 11, בסעיף קטן (א) –      	1.	בפסקאות (1) ו-(2), במקום "בטיסה מסחרית" יבוא "בהפעלה מסחרית".

יצחק וקנין: אין הערות.

יצחק וקנין: מי בעד סעיף 8א(1)?

יצחק וקנין: הצבעה     בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

יצחק וקנין: אנחנו בפרק יג', תחילה והוראות מעבר.

רננה שחר: "168.

רננה שחר: תחילתו של סעיף 80ב, בתום שישה חודשים מיום התקנת תקנות לפי הסעיף האמור, והכל אלא אם כן קבע השר, בצו, מועד תחילה מאוחר יותר.

רננה שחר: "     	באופן כללי, סעיף 80ב קובע לראשונה חובת רישוי אישי למדריך להפעלת כלי רחיפה ולמי שמפעיל כלי רחיפה להפעלה מסחרית.

רננה שחר: זאת חובה שלא קבועה היום.

רננה שחר: אנחנו סבורים שכדי להפעיל את הסעיף צריך תקנות.

רננה שחר: מכאן התחולה הנדחית המוצעת.

איתי עצמון: בישיבה האחרונה התייחסתי לשאלת ההתניה של כניסה לתוקף של חקיקה ראשית בחקיקה משנה ואמרתי שלמעט מקרים מאוד חריגים, כפי שנעשה לגבי תקנות ההפחתה, אנחנו לא נוהגים לעשות זאת.

איתי עצמון: לכן הצעתי מנגנון אחר, מכיוון שאני מבין שייקח זמן מה להתקין את כל סט התקנות שנוגע לרישוי מפעילים מסחריים ומדריכי רחיפה.

רננה שחר: קשה לנו להעריך כמה זמן זה ייקח.

רננה שחר: יש המון  מטלות חקיקה לפתחנו.

איתי עצמון: אם אני לא טועה, בתקנות ההפחתה מדובר על תקנות מאוד קצרות.

איתי עצמון: אלה תקנות שתהיו מוכנים איתם שבועות מעטים לאחר שהחוק ייכנס לתוקף.

רננה שחר: אנחנו מקווים מאוד.

רננה שחר: בדצמבר הם יפורסמו לציבור.

רננה שחר: אני מקווה שלא ב-31.12 אלא לפני.

איתי עצמון: כאן בעצם מדובר על הסדרה מאוד רחבה של כל נושא הרישוי, של הפעלה מסחרית ושל מדריכי רחיפה.

איתי עצמון: לכן אני חושב שראוי יותר לקבוע מועד שבו הסעיף הזה, הסעיף שבעצם מסמיך לקבוע תקנות לעניין רישוי הפעלת כלי רחיפה, ייכנס לתוקף שנתיים מיום התחילה, ובלבד שעד לאותו מועד יותקנו תקנות לפי אותו סעיף.

איתי עצמון: אם לא הותקנו תקנות, אני מציע להסמיך את שר התחבורה לקבוע בצו, באישור הוועדה, כמובן, כדי לאפשר פיקוח פרלמנטרי, מועד תחילה מאוחר יותר, שלא יעלה על 6 חודשים נוספים בכל פעם.

יצחק וקנין: זה דבר שנעשה הרבה בחקיקה.

רננה שחר: זה מקובל גם שבאישור הוועדה אפשר יהיה להקדים את המועד?

יצחק וקנין: אני חושב שכן.

לאה ורון: אפשר לנסח את זה כך שברור שככל שזה יוגש יותר מוקדם אין עם זה קושי.

יערה למברגר: בהיטל הבצורת נכתב משהו שאפשר לקצר ואפשר להאריך.

איתי עצמון: בהיטל הבצורת זה לגבי התקופה.

איתי עצמון: טיפלתי בנושא אני זוכר.

איתי עצמון: זה קצת אחרת.

רננה שחר: איתי, אבל באותו מנגנון של אישור הוועדה.

יצחק וקנין: אם המערכת תהיה מוכנה לפני הזמן, למה אני צריך לדחות?

יצחק וקנין: הכול, כמובן, באישור הוועדה.

רננה שחר: כמובן, רק אם הותקנו תקנות וגם באישור הוועדה.

איתי עצמון: אנחנו לא רוצים להתנות את כניסתו לתוקף של הסעיף בתקנות.

איתי עצמון: כלומר, אתם רוצים בעצם לקבוע איזה מועד או שניתן יהיה להקדים את המועד בצו באישור הוועדה?

רננה שחר: כן.

רננה שחר: וגם, כמובן, כמו שאמרת, רק אם הותקנו תקנות.

איתי עצמון: אז בעצם הסעיף ינוסח כך:     	"תחילתו של סעיף 80ב, שנתיים מיום התחילה או מועד מוקדם יותר כפי שקבע השר בצו באישור הוועדה, ובלבד שעד לאותו מועד, לפי העניין, הותקנו תקנות לפי אותו סעיף".

איתי עצמון: אם לא הותקנו תקנות עד שנתיים, נאפשר לשר לקבוע מועד תחילה מאוחר יותר, באישור הוועדה, שלא יעלה על 6 חודשים בכל פעם.

איתי עצמון: זה ברמה העקרונית.

יצחק וקנין: העיקרון ברור לנו.

רננה שחר: החוק קבע שנתיים ואם יותקנו תקנות ניתן יהיה להקדים באישור הוועדה.

רננה שחר: אם יותקנו תקנות אחרי, ניתן יהיה לדחות באישור הוועדה, חצי שנה בכל פעם.

יצחק וקנין: רבותיי, יש הערות לסעיף?

יצחק וקנין: אין הערות.

יצחק וקנין: נשאר פה העניין של הניסוח, הדברים ברורים.

יצחק וקנין: אני אצביע על הסעיף כפי שהוצע, כולל התיקון.

יצחק וקנין: מי בעד סעיף 168, כולל התיקונים שהוצעו?

יצחק וקנין: הצבעה     בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר, כולל השינויים.

רננה שחר: אצלנו בנוסח מופיע עכשיו 168א שזה הנושא של תחילת תקנות ההפחתה.

איתי עצמון: הוועדה אישרה את העיקרון בישיבותיה ב-2.11 וב-9.11.

איתי עצמון: שילבתם את זה בגלל שזה המקום אבל אין צורך להצביע על זה שוב.

איתי עצמון: זה כבר הוצבע.

רננה שחר: אנחנו עוברים להוראות מעבר לעניין תקנות, סעיף 169.

רננה שחר: באופן כללי, סעיף 23 לחוק הפרשנות, שהוא הדין הכללי שלנו, אומר שאם חוק מבוטל ובא במקומו חוק חדש, אז התקנות מכוחו של החוק המבוטל עומדות בתוקף.

רננה שחר: לכאורה, לא צריך את 169 כי תקנות הטיס השונות, כפי שאנחנו מכירים אותם, ימשיכו לעמוד בתוקף משום שחוק הטיס החדש מחליף את חוק הטיס שבוטל.

רננה שחר: אבל, כדי שאת פרקי האכיפה, פרק העיצום ופרק העונשין, ניתן יהיה להפעיל אותם ולא לחכות להחלפת כל תקנות הטיס, משימה שלפי דעתי תארך עשרות שנים, צריך להעמיד בתוקף ולקבוע שהתקנות האלה הותקנו מכוח החוק החדש בשביל שניתן יהיה להפעיל סמכויות אכיפה לגבי התקנות האלה.

רננה שחר: זה לגבי א'.

רננה שחר: לגבי ב', ההסבר שלו הוא: סדרי דין מעתה בפני ועדת ערר יצטרכו להיקבע לפי חוק בתי דין מנהליים, על-ידי שר המשפטים וכדומה.

רננה שחר: יש היום בתקנות הטיס סדרי הדין בפני ועדת ערר.

רננה שחר: אנחנו בעצם אומרים שאנחנו רואים אותם כאילו הותקנו לפי חוק בתי דין מנהליים.

רננה שחר: האחרון, זה נושא של תקנות רישוי שירותי תעופה.

רננה שחר: בעצם הנושא של רישוי בתי ספר להוראת טיס עובר לחוק הטיס מחוק רישוי שירותי תעופה.

רננה שחר: אנחנו נראה אותן כתקנות שהותקנו מכוח סימן ב' לפרק ב', והסימן הכללי, סימן ט' לפרק ב', לפי חוק הטיס.

רננה שחר: זה ההסבר.

יצחק וקנין: אפשר להתחיל להקריא.

רננה שחר: "הוראת מעבר לעניין תקנות  	"169.

רננה שחר: (א)	תקנות שהותקנו לפי חוק הטיס, 1927, כנוסחן ערב פרסומו של חוק זה (בפרק זה – יום התחילה) ושאינן סותרות הוראה מההוראות לפי חוק זה, יעמדו בתוקפן, ויראו אותן לעניין חוק זה לרבות לעניין פרקים ח' ו-ט', כאילו הותקנו לפי הסעיפים בחוק זה שבהם נתונה סמכות התקנת תקנות באותם עניינים, והכל כל עוד לא שונו או בוטלו.

איתי עצמון: יש לי הערה לעניין סעיף קטן א'.

איתי עצמון: החשש שלי הוא מההוראה שאומרת "ושאינן סותרות הוראה מהוראות לפי חוק זה".

איתי עצמון: עלולה להיווצר אי בהירות.

איתי עצמון: מדוע?

איתי עצמון: בעצם רובו של חוק הטיס כולל סעיפים מסמיכים אבל יש בו גם הוראות מהותיות מפורשות שבעצם נלקחו או שאבנו אותן מתוך התקנות ועיגנו אותן בחקיקה ראשית.

איתי עצמון: למשל, ועדת ערר רפואית, ועדת ערר לרישוי, נושא בדיקות סמים ואלכוהול.

איתי עצמון: לא מדובר על הוראות סותרות בהכרח, הוראות שונות, התאמה לחקיקה מודרנית מתוך התקנות, שחלק מהן ישנות.

איתי עצמון: לא מדובר בהכרח על הוראה סותרת.

איתי עצמון: ואז יכולה לעלות שאלה איך בעצם לפרש את הסעיף הזה.

איתי עצמון: ניסינו אתמול לחשוב על זה גם בישיבה מקדימה.

איתי עצמון: אני מציע למחוק את המילים "ושאינן סותרות הוראה מההוראות לפי חוק זה" ולהוסיף תוספת בסוף הסעיף, שתאמר ברמה העקרונית, שתקנות הטיס שהותקנו לפי החוק כנוסחן ערב פרסומו של חוק זה, יוסיפו לעמוד בתוקף וכו'.

איתי עצמון: הכול או בכפוף להוראות אלה.

איתי עצמון: הוראה ראשונה היא, שככל שנקבע בחוק הסדר באותו נושא שמוסדר בתקנות, כמובן שהתקנות יהיו בטלות והחוק גובר.

רננה שחר: אם ההסדר הוא במקום התקנות.

איתי עצמון: בוודאי.

איתי עצמון: אנחנו נמצא את הנוסח המתאים.

איתי עצמון: כמו שנתתי קודם את הדוגמה של ועדת ערר רפואית.

יצחק וקנין: בכל מקרה חקיקה ראשית גוברת.

איתי עצמון: נכון, אבל כאן יש מנגנון שמעמיד בתוקף את סט התקנות הרחב מכוח חוק הטיס 1927.

איתי עצמון: צריך בעצם לקבוע באיזה תנאים התקנות האלה יחולו.

איתי עצמון: כמובן שאנחנו קובעים במפורש בחוק הסדרים, ההסדרים האלה יחולו.

איתי עצמון: הם לא סותרים הוראה מהוראת התקנות.

איתי עצמון: הם באים לשנות, להחליף, להתאים וכדומה.

איתי עצמון: זאת הוראה אחת.

איתי עצמון: לגבי ההוראה השנייה שאני מציע.

איתי עצמון: התקנות האלה יוסיפו לעמוד בתוקף, ככל שניתן להתקין אותן גם מכוח הסעיפים המסמיכים בחוק החדש.

איתי עצמון: כמובן, כל עוד לא שונו ובוטלו התקנות, כי הרי גם מכוח החוק החדש ניתן יהיה כמובן לשנות את התקנות.

יצחק וקנין: ובתנאי שהן לא סותרות את החקיקה הראשית.

רננה שחר: כמובן.

רננה שחר: כמובן שחקיקה ראשית גוברת על חקיקת משנה.

רננה שחר: זה ברור ולכן נכתב פה "שאינן סותרות הוראה מהוראות לפי חוק זה".

רננה שחר: כך אנחנו הצענו.

רננה שחר: אני חייבת לומר שהמונח "אינן סותרות הוראה מהוראות לפי חוק זה" הוא מקובל ורווח בחקיקה.

רננה שחר: זאת לא המצאה של הצעת חוק הטיס.

רננה שחר: הקונקרטיזציה שאיתי רוצה להיכנס אליה, מקובלת עלינו.

רננה שחר: אם בחוק נקבעו הסדרים במקום ההסדרים בתקנות, כמובן, שההסדרים בחוק יחולו.

רננה שחר: אם ההסדרים בתקנות יכולים להמשיך לחול רק אם בחוק יש באמת עדיין סעיפים שמסמיכים להתקין אותם, כל עוד לא שונו ובוטלו, כמובן.

יצחק וקנין: אני מציע שאיתי יקריא את הסעיף.

יצחק וקנין: העיקרון ברור והוא יקריא את העיקרון.

איתי עצמון: אז בעצם סעיף קטן (א) יהיה כדלקמן:     	"תקנות שהותקנו לפי חוק הטיס 1927, כנוסחן ערב פרסומו של חוק זה (בפרק זה (יום התחילה) יעמדו בתוקפן ויראו אותן לעניין חוק זה, לרבות לעניין פרקים ח' ו-ט', כאילו הותקנו לפי הסעיפים בחוק זה, שבהם נתונת סמכות התקנת תקנות באותם עניינים והכול או בכפוף להוראות אלה:     נקבעו בחוק הסדרים במקום ההסדרים הקבועים בתקנות או בעניינים המוסדרות בתקנות, התקנות האלה יהיו בטלות.

איתי עצמון: "     	זה בעצם חריג לכלל.

איתי עצמון: הוראה נוספת:     	"כל עוד ניתן להתקין את אותם תקנות גם מכוח הסעיפים המסמיכים בחוק החדש, כאשר החוק הזה יעבור, כל עוד לא שונו או בוטלו וכל עוד לא נקבעו גם הוראות אחרות ספציפיות".

איתי עצמון: למשל, בסעיף קטן ב' יש לנו הוראה ספציפית לעניין תקנות 56, 57 ו-58 לתקנות הרישיונות.

איתי עצמון: אלה בעצם ארבעת ההוראות שבכפוף להן יחול סעיף קטן א'.

יצחק וקנין: הערות?

יובל לוטן: אני חושב שההערה של היועץ המשפטי היא מאוד חשובה ומבורכת.

יובל לוטן: אני רק הייתי מבקש לעשות איזה תיקון קטן.

יובל לוטן: אני מדבר עכשיו כמי שהחוק בעצם חל עליו.

יובל לוטן: בקלות יכול להיווצר מצב שאתה מתמודד מול שני נושאים שמוסדרים בשני מקומות.

יובל לוטן: בדרך כלל עובדים עם התקנות כי זה התפעול היום יומי.

יובל לוטן: אני חושב שבניסוח הסופי צריך להדגיש שבנושאים שבאותו עניין נקבעו הסדרים בחוק החדש, לא יחולו התקנות.

רננה שחר: אנחנו לא מסכימים לזה ואני אסביר למה.

רננה שחר: החוק קובע בעיקר הסדרי מסגרת.

רננה שחר: כמה שהחוק הוא ארוך, התקינה היא הרבה יותר ארוכה ומפורטת בתקנות עצמן.

רננה שחר: אני אתן דוגמה.

רננה שחר: סעיף 17 להצעת החוק קובע את התנאים למתן רישיון הפעלה אווירי.

רננה שחר: תקנות ההפעלה אף הן קובעות תנאים למתן רישיון הפעלה אווירית.

רננה שחר: היום קוראים לזה רישיון הפעלה מבצעי.

רננה שחר: אין ספק שהתקנות ימשיכו לחול.

רננה שחר: הן משום שהתנאים האלה קבועים.

רננה שחר: כתוב: "המבקש יוכיח להנחת דעתו של המנהל כי ברשותו כלי הטיס, המתקנים והציוד התעופתי", ואז התקנה מפרטת בדיוק איזה מתקנים, איזה ציוד ואיזה כלי טיס,  והן משום סמכותו של שר התחבורה לפי סעיף 43 לקבוע תנאים נוספים למתן הרישיון.

רננה שחר: לכן, המונח המעורפל באותם עניינים – החוק מסדיר את כל העניינים.

רננה שחר: כל העניינים שקבועים בתקנות מוסדרים בחוק, כהסדר הראשי, העקרונות.

רננה שחר: העקרונות קבועים בחוק, הפירוט בתקנות.

רננה שחר: אם כל התקנות לא יהיו בתוקף באותם עניינים שקבועים בחוק, זה אומר שכל תקנות הטיס לא בתוקף.

רננה שחר: לא ניתן להסכים לכזה סוג של נוסח.

יצחק וקנין: האם ירדתם לסוף דעתה?

יצחק וקנין: אני ירדתי לסוף דעתה.

רננה שחר: אני לא במחלוקת עם יובל באשר לזה שאם חוק הטיס קובע, נניח, סמכויות מסוימות למפקח לבדיקת נשיפה ובדיקות של אלכוהול ויש סמכויות כאלה בתקנות אחרות, בוודאי שההסדר בחוק הטיס הוא ההסדר כי הוא ההסדר במקום ההסדר של התקנות.

רננה שחר: זה נראה לי מאוד ברור.

רננה שחר: גם הדוגמאות שנתן איתי לגבי ועדת ערר לרישוי והוועדה הרפואית, הם מחליפים את התקנות, הם  באו במקומם.

רננה שחר: זה נראה לי מאוד ברור.

יובל לוטן: אני חושב שיש פה אתגר ניסוחי לא פשוט כי בכל זאת חל שינוי מהחוק הישן לחוק החדש בזה שהחוק החדש הרבה יותר מפורט.

יובל לוטן: קודם היה חוק הרבה יותר כללי ובעצם הכול הוסדר בתקנות.

יובל לוטן: כיום יש לא מעט הסדרים שמצאו את מקומם בחוק, שהם מאוד פרטניים בסעיפים מסוימים ובסעיפים אחרים - - -

יצחק וקנין: כמה שהם יהיו פרטניים, עדיין הם לא יכולים לקחת את כל המכלול.

יצחק וקנין: כמו שציינה רננה, התקנות יותר נכנסות לניואנסים ולמה צריך להיות בכל דבר ועניין.

יצחק וקנין: החקיקה הראשית היא העיקרון.

איתי עצמון: אני מוכרח להגיד שבאמת התלבטתי בעניין הזה, האם כדאי לכתוב במקום או לא כדאי.

איתי עצמון: אני חושב שלמען הבהירות, רצוי כן לומר שככל שיש הסדר שבא להחליף – כמו שנתתי את הדוגמה קודם.

איתי עצמון: אנחנו הגענו במפורש לנושא מסוים של ועדות ערר, אז זה ברור שזה בא להחליף, זה במקום התקנות.

יערה למברגר: אולי גם חשוב להזכיר שנעזרנו בסעיף 23 לחוק הפרשנות, שמשתמש בלשון של "במקום".

יערה למברגר: הוא עוסק באותו נושא.

יערה למברגר: הוא עוסק במצב שדין בוטל ומחליף אותו דין אחר.

יערה למברגר: לכן אני חושבת שיש איזה תועלת להשתמש בלשון שהיא דומה.

יובל לוטן: אני חרד ממצב שבאותו נושא תהיינה שתי תקנות, או תקנה וחוק שהן לא בדיוק אותו דבר.

איתי עצמון: יש לך דוגמה קונקרטית?

יובל לוטן: למשל, בעניין של כל ההסדרים של שלילת רישיון והפקעה.

רננה שחר: אני מסכימה שסעיף 35 גובר, הוא בא במקום.

איתי עצמון: הוא סעיף מפורש, הוא סעיף שמעגן במפורש הסדר - - -

יובל לוטן: אני לא יכול להגיד כי לא בדקתי, שהוא באמת מחליף כל מילה וכל תת סעיף קטן.

יצחק וקנין: אף פעם לא תגיע לזה.

יצחק וקנין: לפי מה שאתה אומר לא צריך תקנות.

יובל לוטן: זה לתקופת הביניים, עד לתקנות החדשות.

יערה למברגר: ההערה האחרונה היתה הערה נכונה.

יערה למברגר: אני לא חושבת ש"במקום" בא להגיד שכל מילה צריכה להיות מוחלפת במילה אחרת אלא שהנושא עצמו הוסדר בצורה מסוימת בתקנון ועכשיו הוא מוסדר בצורה אחרת, שונה ולכן הוא מחליף.

רננה שחר: אני חושבת שהדגש הוא של "מוסדר בחוק" ו-"מוסדר לפי החוק".

רננה שחר: באמת בחוק עצמו אין הרבה הסדרים.

רננה שחר: סעיף 35 הוא דוגמה טובה.

רננה שחר: הוא מוסדר בחוק.

רננה שחר: לא כתוב "השר יתקין תקנות לביצוע סעיף 35" או "כפי העילות שקבע השר".

רננה שחר: סעיף 35 רשימה סגורה של עילות, תהליכים, איך עושים, עם מי מתייעצים.

רננה שחר: ברור שזה הסדר שהוא בא במקום, אם זה לתקנה 15 ו-16 לתקנות הרישיונות או תקנות נוספות, למשל, 375ה לתקנות ההפעלה.

יובל לוטן: אני חושב שזה מאוד נכון.

יובל לוטן: העניינים שמוסדרים בחוק החדש זה תקנות.

יצחק וקנין: בכל מקרה, אתם מקבלים את התיקון שהציע איתי.

רננה שחר: כן.

יצחק וקנין: אני אצביע על 169א, כולל התיקון שהוצע.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: הצבעה     בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "(ב)	תקנות 56, 57 ו-58 לתקנות הטיס (רישיונות לעובדי טיס), התשמ"א–1981‏ (להלן – תקנות הרישיונות), לעניין סדרי דין בפני ועדת ערר, יעמדו בתוקפן כל עוד לא הותקנו תקנות לפי סעיף 54(ב) לחוק בתי דין מינהליים, התשנ"ב–1992, בהתאם להוראות סעיף 37(ו)(3).

רננה שחר: "

בנימין קלנר: לגבי ועדות ערר רפואיות.

בנימין קלנר: בתקנות הנוכחיות זה מאוד מעורפל.

בנימין קלנר: יש סעיף אחד שכתוב שם: "השר ימנה" והוא ממנה את מי שהוא רוצה.

בנימין קלנר: הם לא צריכים להיות רופאים, ובזמנו הם לא היו רופאים בכלל.

בנימין קלנר: כרגע זה מועבר לבתי דין מנהלתיים.

בנימין קלנר: אני לא יודע לפי מה הם יעשו.

איתי עצמון: יש הסדרה מפורטת.

יערה למברגר: אנחנו לא מדברים פה על ועדת ערר רפואית אלא ועדת ערר לרישוי.

בנימין קלנר: לא, הסתכלתי - - -

רננה שחר: 6א זה לא בית דין מנהלי.

רננה שחר: סעיף 6א להצעת החוק : השגה וערר בעניינים רפואיים, מדבר על ועדת הערר הרפואית, קובע מי יהיו חבריה, כיצד ימונו, מה יהיה הרכבה.

רננה שחר: אין שם הוראה שמכילה את חוק בתי דין מנהליים על ועדת הערר הרפואית.

בנימין קלנר: סעיף ב'(5): הליכי ערר על החלטת רופא הרשות ורופא המורשה לפי סעיף זה.

רננה שחר: הוא נמחק, אדוני.

רננה שחר: עשינו סעיף 6א במקומו.

בנימין קלנר: בנייר שלי זה לא כך.

רננה שחר: זה נדון ארוכות והוחלט.

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף ב'.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה     בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "(ג)	תקנות רישוי שירותי תעופה (בתי ספר להוראת טיס), התשל"א–1971, כנוסחן ערב יום התחילה, שאינן סותרות הוראה מההוראות לפי חוק זה, יעמדו בתוקפן, ויראו אותן לעניין חוק זה לרבות לעניין פרקים ח' ו-ט', כאילו הותקנו לפי סעיפים 14, 42(ב) ו-43, והכל כל עוד לא שונו או בוטלו.

רננה שחר: "

איתי עצמון: אני חוזר על ההערה לעניין פרשנות "שאינן סותרות הוראה מהוראות לפי חוק זה".

איתי עצמון: אני חושב שכאן זה ממש מיותר.

רננה שחר: תקנות בתי הספר לא סותרות הוראות מהוראות חוק.

רננה שחר: מהבחינה הזאת אלה תקנות מאוד מצומצמות, הן לא סותרות שום דבר, לא נקבעו הסדרים במקומן.

רננה שחר: הסעיפים שעוסקים בכך הם סעיפים מסמיכים בלבד.

איתי עצמון: צריך להוסיף בסיפה: "כאילו הותקנו לפי סעיפים 14, 42ב, 43.

איתי עצמון: צריך להוסיף את 44ב, זה סעיף שנוסף במהלך הדיונים לעניין איסור העברת רישיון, מכיוון שבתקנה 8 לתקנות בתי הספר יש הוראה בעניין הזה.

רננה שחר: מה אתה מציע?

איתי עצמון: אני מציע למחוק "שאינן סותרות הוראה מהוראות חוק זה" ולהוסיף, בסיפה,  ברשימת הסעיפים: כאילו הותקנו לפי סעיפים 14, 42ב ו-43, להוסיף גם את 44ב.

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף.

יצחק וקנין: אני מצביע על הסעיף כולל השינויים שהוצעו בו והתיקונים.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר כולל התיקונים.

רננה שחר: 170, באופן כללי, זה הסעיף שמעמיד בתוקף את מה שנקרא הוראות המנהל: רישיונות, היתרים, אישורים, פטורים חוץ ממינויים עליהם נדבר אחר-כך.

רננה שחר: "(א)	רישיון עובד טיס, הגדר ברישיון כאמור, תעודה רפואית וכל אישור של רישיון או תעודה כאמור שניתנו לפני יום התחילה מאת רשות הרישוי לפי תקנות הרישיונות, אשר עמדו בתוקפם ערב היום האמור, יראו אותם כרישיון עובד טיס, כהגדר ברישיון כאמור, כתעודה רפואית או כאישור שלהם, לפי העניין, שניתנו לפי הוראות סימן א' לפרק ב'.

רננה שחר: "

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 170א?

יצחק וקנין: מי בעד     הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "(ב)	אישור שניתן לפני יום התחילה מאת קצין הביטחון של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים לגבי עובד טיס או איש צוות, לפי תקנה 12א לתקנות הרישיונות, אשר עמד בתוקפו ערב המועד האמור, יראו אותו כקביעת התאמה ביטחונית לגבי אותו עובד טיס או איש צוות, שנעשתה לפי סעיף 5."

איתי עצמון: אני מבין שהערר על ההחלטה יהיה בפני ועדת השלושה שמוסדרת בחוק השב"כ, ולא בפני ועדת ערר שמוסדרת היום בתקנה 12א לתקנת הרישיונות.

רננה שחר: כן, זה הסבר שמחליף.

יערה למברגר: מעצם זה שאנחנו בעצם אומרים שיראו אותה כקביעת התאמה ביטחונית לפי סעיף 5 וסעיף 5 מכיל את ההוראות של חוק השב"כ.

יצחק וקנין: אין הערות.

יצחק וקנין: מי בעד בסעיף ב'?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "(ג)	רישיון בית ספר להוראת טיס שניתן מאת המנהל לפני יום התחילה לפי תקנות רישוי שירותי תעופה (בתי ספר להוראת טיס), התשל"א–1971, ורישיון מכון הסמכה שניתן מאת המנהל לפני יום התחילה לפי תקנות הטיס (מכון בדק, מכון הסמכה ואחזקה עצמית), התשל"ט–1979‏‏, אשר עמדו בתוקפם ערב היום האמור, יראו אותם כרישיון להפעלת בית ספר לעובדי טיס שניתן לפי סימן ב' לפרק ב'.

רננה שחר: "

יצחק וקנין: הערות?

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף ג'.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים – אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "(ד)	רישיון הפעלה מבצעית ומפרטי הפעלה שניתנו מאת המנהל לפני יום התחילה, לפי תקנות הטיס (הפעלת כלי טיס וכללי טיסה), התשמ"ב–1981 (בפרק זה – תקנות ההפעלה), אשר עמדו בתוקפם ערב היום האמור, יראו אותם כרישיון הפעלה אווירית וכמפרטי הפעלה שניתנו לפי סימן ג' לפרק ב'.

רננה שחר: "

איתי עצמון: דנו בזה בנושא של רישיונות הפעלה מבצעית, שיש כיום גם לגבי הפעלת כלי רחיפה.

איתי עצמון: דנו בזה בדיון  שנערך ב-15.6.

איתי עצמון: באותו דיון, בעקבות הערה שלי, נאמר שנסדיר את הנושא כשנגיע לסעיף 170 וכרגע הגיעה העת.

איתי עצמון: אני מדבר על הנושא של העמדה בתוקף של רישיון הפעלה מבצעית שניתן לפני תחילתו של חוק זה.

איתי עצמון: מה בעצם יהיו דינם של אותם רישיונות?

איתי עצמון: כאן מוצע לקבוע שיראו אותם כרישיון הפעלה אווירית.

איתי עצמון: לפי סעיף 17 מדובר על הפעלה מסחרית של כלי טיס.

איתי עצמון: יש היום גם רישיונות הפעלה מבצעית, שניתנו לא רק לגבי הפעלה מסחרית אלא גם לגבי הפעלה כללית, הפעלה של כלי רחיפה.

רננה שחר: היועץ המשפטי צודק.

רננה שחר: בעצם לפי מה שהצענו, כל רישיונות ההפעלה המבצעיים, יראו אותם כרישיון הפעלה מסחרי, AOC.

רננה שחר: זה לא נכון משום שיש שני סוגים של רישיונות הפעלה מקצועיים שצריך להעמיד אותם בתוקף כדי שחלילה מחזיקם לא יהיו עבריינים ביום התחילה, אבל לא צריך לראות אותם כרישיון הפעלה אווירית והם רישיונות ההפעלה המבצעית שניתנו למפעילי אווירונים זעירים לפי תקנות ההפעלה ורישיונות להפעלה מבצעית שניתנו למפעילי כלי רחיפה.

עמרי טלמון: לא לכל כלי הרחיפה, נכון?

רננה שחר: מה שניתן.

רננה שחר: לסוגים מסוימים יש רישיון הפעלה מבצעית.

רננה שחר: צריך להעמיד אותם בתוקף אבל לא צריך לראות בהם כ-AOC.

רננה שחר: זה לא אומר שאם לעמרי טלמון יש אז"מ, יכול מחר לפתוח חברת תעופה עם הרישיון ההפעלה שלו.

עמרי טלמון: אגב, אותו דבר לגבי טיסנים.

רננה שחר: טיסן מוגדר ככלי רחיפה.

איתי עצמון: אני רק אומר מה השינויים שאנחנו צריכים לערוך בסעיף קטן ד' כדי לעגן את התיקון.

איתי עצמון: קודם כל צריך להבהיר שמדובר כאן על רישיון הפעלה מבצעית ומפרטי הפעלה, שניתנו לשם הפעלה מסחרית של כלי טיס.

איתי עצמון: רק אותם יראו כרישיון הפעלה אווירית.

איתי עצמון: מדובר פה רק על הפעלה מסחרית ובעצם נצטרך לקבוע באותו סעיף או בסעיף אחר - - -

יצחק וקנין: איך תהיה ההתייחסות לאותם כלים.

איתי עצמון: - - בהפעלה כללית.

איתי עצמון: אנחנו נאמר או באותו סעיף או בסעיף אחר, שרישיון הפעלה מבצעי ומפרטי הפעלה שניתנו מאת המנהל לפי תקנות ההפעלה, לשם הפעלת כלי רחיפה או לשם הפעלה כללית של כלי טיס, ועמדו בתוקפם ערב יום התחילה, יוסיפו לעמוד בתוקף, כל עוד לא נקבעו הוראות אחרות בעניין זה או נוסח אחר, כפי שאנחנו נמצא, שיעגן את אותו עיקרון.

איתי עצמון: העיקרון הוא שהרישיונות האלה ימשיכו לעמוד בתוקף והשינוי הוא שלא יראו אותם כרישיון הפעלה אווירית.

מירב בן עטר: מה לגבי רישיונות שניתנו על-ידי רת"א לפקחים של הצבא, לפי סעיף 1552ג(2) - - -

יצחק וקנין: מה עם רישיונות שניתנו לפקחים?

רננה שחר: לגבי בקרים צבאיים, ההסדר שב-155ד(2) לגבי פקחי טיסה צבאיים שנותנים שירותי תעבורה אווירית לתעופה הפנים ארצית הוא הסדר שהתחלנו אותו לפני תחילת החוק ונקבעו נהלים למתן האישור הזה לבקרים וניתנו אישורים.

יצחק וקנין: זה נוהל קבוע שרת"א נותנת את זה לבקרים הצבאיים?

רננה שחר: אחרי שהם מוכיחים ידע, מיומנות וכדומה, כפי שקבוע בנהלים.

לאה ורון: רת"א בהתייעצות עם מפקד חיל האוויר.

רננה שחר: כן.

רננה שחר: שני הצדדים חתומים על הנוהל.

רננה שחר: הכול מוסדר בין הגופים.

רננה שחר: האם אתה שואל האם צריך להעמיד אותם בתוקף?

איתי עצמון: זה מה שאני שואל.

רננה שחר: אנחנו נעשה את זה - - -

אבישי פדהצור: אולי נכון להגביל את זה לשירות הסדיר שלהם כדי שזה לא ייראה - - -

רננה שחר: נמצא לזה פיתרון, אדוני.

רננה שחר: אני לא בטוחה שניתן להעמיד אותם בתוקף מכוח החוק.

יצחק וקנין: אלה הסדרים פנימיים?

רננה שחר: זה הסדרים שהם יהיו מכוח 155ד(2).

רינה פאר: נדמה לי שנשמט מעיני רשות שדות התעופה הצורך באישור של תכנית הדרכה לפי סעיף 15 להצעת החוק.

איתי עצמון: זה בהמשך, עוד לא קבענו הוראות לעניין הזה.

איתי עצמון: בסעיף קטן י', אני חושב שמדובר על אישור לתכנית הדרכה.

איתי עצמון: יש מענה.

יערה למברגר: יש סעיף כללי לגבי אישורים.

רינה פאר: כנראה שאז קראנו את הסעיף עד הסוף ולכן לא הערנו.

איתי עצמון: אני מוסיף הבהרה.

איתי עצמון: אמרתי בסעיף קטן ד' שהוא יחול, ככל שמדובר על הפעלה מסחרית של כלי טיס, אנחנו רוצים להפנות להגדרה של הפעלה מסחרית בסעיף 1 לחוק הטיס?

רננה שחר: לחוק הזה, זאת הכוונה.

יצחק וקנין: הערות נוספות?

יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף ד' כולל התיקונים.

יצחק וקנין: אתה רוצה להקריא את הנוסח?

איתי עצמון: אני יכול לחזור על העיקרון.

איתי עצמון: סעיף קטן ד', בנוסח לא סופי: "רישיון הפעלה מבצעי ומפרטי הפעלה שניתנו מאת המנהל לפני יום התחילה לשם הפעלה מסחרית של כלי טיס, כאשר הפעלה מסחרית תוגדר כהגדרתה בסעיף 1 לחוק זה.

איתי עצמון: צריך לומר את זה משום שהוראות המעבר לא נכנסות לגוף החוק.

איתי עצמון: לפי תקנות הטיס, הפעלת כלי טיס וכללי טיסה, התשמ"ב-1981, (בפרק זה תקנות ההפעלה) ועמדו בתוקפן ערב  היום האמור, יראו אותן כרישיון הפעלה אווירית וכמפרטי הפעלה שניתנו לפי סימן ג' לפרק ב'".

איתי עצמון: עכשיו אנחנו נוסיף הוראה אחרת שאומרת : "רישיון הפעלה מבצעית ומפרטי הפעלה שניתנו מאת המנהל לפי תקנות ההפעלה לשם הפעלת כלי רחיפה או לשם הפעלת כלי טיס בהפעלה כללית ועמדו בתוקפם ערב יום התחילה, יוסיפו לעמוד בתוקף, כל עוד לא נקבעו הוראות אחרות בעניינים אלה".

יצחק וקנין: אם כן, אני מצביע על סעיף ד' כולל התיקונים והנוסח שנקרא.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "(ה)	רישיון למכון בדק ורישיון אחזקה עצמית שניתנו מאת המנהל לפני יום התחילה, לפי תקנות הטיס (מכון בדק, מכון הסמכה ואחזקה עצמית), התשל"ט–1979, אשר עמדו בתוקפם ערב היום האמור, יראו אותם כרישיון להפעלת מכון בדק שניתן לפי סימן ד' לפרק ב'; ואולם רישיון אחזקה עצמית שניתן מאת המנהל לפני יום התחילה לפי התקנות האמורות, לעובד טיס, לצורך ביצוע פעולות בדק בכלי טיס הרשום על שמו בפנקס הרישום והמיועד להפעלה כללית, יראו אותו כאישור לביצוע פעולות בדק באופן עצמי שניתן לפי סעיף 23(א)(2).

רננה שחר: "

יצחק וקנין: אין הערות.

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "(ו)	רישיון שניתן לרשות שדות התעופה מאת המנהל לפני יום התחילה לפי תקנה 66(א) לתקנות ההפעלה, אשר עמד בתוקפו ערב היום האמור, יראו אותו כרישיון להפעלת יחידות הנת"א שמפעילה רשות שדות התעופה ערב יום התחילה, שניתן לפי סימן ה' לפרק ב', עד תום שנתיים מהיום האמור.

רננה שחר: "     במקרה הזה אנחנו צריכים, לפי נספח 11, לאמנה לרשיין את יחידות הנת"א של רשות שדות התעופה בנפרד.

רננה שחר: יצטרכו להיות תקנות.

רננה שחר: דיברתי קודם על משימות התקינה המרובות שעומדות לפתחה של רת"א.

רננה שחר: לכן, למשך שנתיים אנחנו רואים את הרישיון הכללי שניתן לרשות שדות התעופה, לפי דעתי סמוך להקמתה, למתן שירותי התעבורה האווירית, כרישיון לכל אחת מיחידות הנת"א שלה.

יצחק וקנין: אין הערות.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "(ז)	על אף האמור בסעיף 30, רשאית רשות שדות התעופה, בתקופה של שנתיים מיום התחילה, להפעיל שדה תעופה ולהתיר המראה או נחיתה או הפעלה של כלי טיס בו, גם בלא רישיון להפעלת שדה תעופה לפי סימן ו' לפרק ב', ויראו אותה לעניין חוק זה, במהלך התקופה האמורה, כבעל רישיון כאמור.

רננה שחר: "

יצחק וקנין: הערות?

אילון טל: אני מרשות שדות התעופה.

אילון טל: רציתי להבין האם התקופה של השנתיים היא מיום כ ניסתם לתוקף של התקנות או מיום כניסתו לתוקף של החוק.

רננה שחר: של החוק.

איתי עצמון: יום התחילה זה יום תחילתו של החוק.

יצחק וקנין: אין הערות.

יצחק וקנין: מי בעד סעיף ז'?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "(ח)	רישיון מנחת שניתן מאת המנהל לפני יום התחילה, לפי תקנות הטיס (מנחתים), התשל"ה–1975, ועמד בתוקפו ערב היום האמור, יראו אותו כרישיון להפעלת מנחת שניתן לפי סימן ו' לפרק ב'.

רננה שחר: "

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף ח'.

יצחק וקנין: מי בעד סעיף ח'?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "(ט)	תעודת ייצור, תעודת יצרן חלקים ואישור פריט אווירונאוטי שניתנו מאת המנהל לפני יום התחילה לפי תקנות הטיס (נוהלי תיעוד כלי טיס וחלקיהם), התשל"ז–1977‏‏, אשר עמדו בתוקפם ערב היום האמור, יראו אותם כרישיון ייצור שניתן לפי סעיף 49.

איתי עצמון: מה זה פריט אווירונאוטי?

רננה שחר: אישור פריט אווירונאוטי, זה בעצם ציוד תעופתי.

רננה שחר: תעודת יצור ותעודת יצרן חלקים – יצור זה לכלי הטיס, יצרן חלקים, לפעמים מפעל יכול לייצר כנף שזה חלקים ופריט אווירונאוטי זה כבר הציוד תעופתי, בין אם זה פריט רדיו - - -

אברהם מיכאלי: זה  כולל גם את סוגי החומרים ותהליכים תרמיים.

אברהם מיכאלי: זה ציוד עם פירוט אחר.

אברהם מיכאלי: זה נקרא TSO.

רננה שחר: ההבדל בין זה לזה, שבתעודת יצור ובתעודת יצרן חלקים יש קודם כל את תעודת הסוג ואחר-כך את תעודת היצור.

רננה שחר: פה אין תעודת סוג נפרדת אלא בעצם התכן של המוצר והליכי היצור מוסדרים ביחד בתעודה אחת.

איתי עצמון: כלומר, אישור פריט אווירונאוטי, זה בעצם אישור לייצר?

רננה שחר: כן, אישור לייצר פריט אווירונאוטי.

יצחק וקנין: אין הערות, מי בעד סעיף ט'?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "(י)	תעודות, אישורים, היתרים ופטורים שניתנו מאת המנהל לפני יום התחילה, לפי תקנות העומדות בתוקפן לפי סעיף 169, ובכלל זה תעודת רישום, תעודת סוג, תעודת סוג זמנית, תעודת סוג – תוספת, תעודת כושר טיסה, תעודת רעש, תעודת איש צוות אוויר, תעודת איש צוות, אישור כושר אווירי ליבוא וליצוא, אישור למיתקן עזר לטיסה, אישור לטייס בוחן, הרשאת אדם כנציג המנהל ואישור לתכנית הדרכה, אשר עמדו בתוקפם ערב יום התחילה, יראו אותם כתעודות, כאישורים, כהיתרים או כפטורים שניתנו לפי חוק זה, לפי העניין.

רננה שחר: "

רינה פאר: אני חוזרת על בקשתי הקודמת.

רינה פאר: האישור של תכנית הדרכה שנתית.

רננה שחר: זה כתוב.

יצחק וקנין: כתוב: "והציג המנהל תכנית לאישור הדרכה".

רינה פאר: תודה, אני חוזרת בי.

איתי עצמון: מכיוון שבחרתם לפרט את כל סוגי התעודות והאישורים וההיתרים, אולי כדאי להוסיף כאן את תעודת הרישוי לשכרן שניתנת היום לפי השלישי לתקנות הרישום, למען הסר ספק.

רננה שחר: אנחנו מסכימים.

יצחק וקנין: אין הערות, מי בעד סעיף י', כולל התוספת שהוצעה?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: סעיף 23 לחוק הפרשנות שהזכרנו אותו, מעמיד בתוקף גם מינויים שנעשו לפי החוק הקודם.

רננה שחר: אבל, במקרה הזה, אנחנו מתייחסים למינויים שבעצם חל בהם שינוי בגורם הממונה שלהם.

רננה שחר: להסיר ספק, מינויים אלה אנחנו מעמידים בתוקף בצורה מפורשת, בגלל שהחוק הקודם קבע הליך מינוי מסוים והחוק החדש קובע הליך מינוי אחר.

איתי עצמון: בעצם את אומרת שההוראות האלה מוסיפות בעצם על סעיף 23 לחוק הפרשנות שאומר, שמקום שהחיקוק המבטל קובע הוראות במקום המבוטלות, התקנות והמינויים שנעשו מכוח ההוראות המבוטלות, יעמדו בתוקפם עד שיבוטלו בתקנות ובמינויים מכוח החיקוק המבטל.

רננה שחר: כן.

רננה שחר: להסיר ספק, מקומות ששינינו את הגורם הממנה, אנחנו קובעים סעיף מיוחד בנושא הזה.

אברהם מיכאלי: בהמשך להערה לגבי תעודת סחרן, שהיא גם כן תעודת רישום.

אברהם מיכאלי: אותו דבר תעודת סוג.

אברהם מיכאלי: אם כבר מפרטים אז צריך לפרט.

אברהם מיכאלי: יש תעודת סוג מוגבל - - -

רננה שחר: זאת תעודת סוג אבל.

אברהם מיכאלי: תעודת סחרן היא גם תעודת רישוי.

איתי עצמון: בחרתי להגיד את זה מכיוון שלפי החוק בעצם סחרן לא צריך תעודת רישום.

איתי עצמון: הוא צריך לפעול לפי תנאים והוראות שקבע השר.

איתי עצמון: חשבתי שראוי להבהיר את הנקודה הזאת.

אברהם מיכאלי: יש תעודת רישום סחרן.

יערה למברגר: בעצם אתה אומר שזה סוג של תעודת רישום.

אברהם מיכאלי: או שנפרט את כל תעודות כושר טיסה.

יערה למברגר: הנוסח אומר שהוא בכלל זה.

יערה למברגר: זה נוסח שהוא אמנם מפרט אבל אני לא חושבת שהוא גורע מהעובדה שתעודות או אישורים אחרים יכולים להיכנס לרישא.

יערה למברגר: נכון שאפשר לפרט אבל זה לא מונע אחר-כך מתעודות או אישורים אחרים מלהיכנס לרישה של הסעיף.

רננה שחר: בכל זאת אני רוצה להסביר את ההבדל.

רננה שחר: בתעודת סוג, הנושא של מוגבל וקטגוריה רגיל, זה קטגוריה בתעודות סוג.

רננה שחר: לכן זאת תעודת סוג לכל דבר ועניין.

רננה שחר: גם בתעודת כושר טיסה - - -

אברהם מיכאלי: גם זמני.

רננה שחר: לא. אני מדברת איך זה מוגדר בתקנות התיעוד.

רננה שחר: בתקנות התיעוד יש קטגוריות בתוך תעודת הסוג.

רננה שחר: לעומת זאת, תעודת סוג תוספת ותעודת סוג זמני מקבלות טיפול נפרד בפרקים נפרדים.

רננה שחר: לכן בחרנו לפרט אותם בנפרד.

רננה שחר: כך גם לגבי תעודת רישום לסחרן, שהיא לא בדיוק תעודת רישום.

רננה שחר: הכלי הרי לא רשום, אנחנו יודעים את זה.

רננה שחר: הסחרן מקבל מספר והוא מעביר אותו לאיזה כלי שהוא רוצה.

רננה שחר: זה לא הליך רישום רגיל, לכן זאת לא באמת תעודת רישום.

רננה שחר: זאת הסיבה שזה נבחר.

רננה שחר: לעומת זאת, סוגי תעודות כושר הטיסה או הקטגוריות השונות בתעודות כושר טיסה ותעודות סוג, אין צורך.

רננה שחר: זה תעודת סוג או תעודת כושר טיסה.

אברהם מיכאלי: האם לא יהיה נכון להוסיף "שניתנו על-פי תקנות הטיס, רישום ותיעוד כלי טיס".

רננה שחר: כתוב: שעומדות בתוקפן לפי סעיף 169.

רננה שחר: תקנות התיעוד עומדות בתוקפן.

איתי עצמון: אני חושב שזה ברור.

יצחק וקנין: תקריאי את סעיף א'.

רננה שחר: "(א)	רופא הרשות שמונה לפי סעיף 12א(א) לחוק הטיס, 1927, יראו אותו כאילו מונה לפי ההגדרה "רופא הרשות" שבסעיף 1."

יצחק וקנין: אין הערות.

יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף 171א.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "(ב)	רשות הרישוי שמונתה לפי תקנה 1 לתקנות הרישיונות, וכיהנה ערב יום התחילה, יראו אותה כאילו הוסמכה בידי המנהל מכוח סמכותו לפי ההגדרה "המנהל" שבסעיף 1, לצורך ביצוע תפקידיה לפי התקנות האמורות.

רננה שחר: "

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף ב'.

יצחק וקנין: מי בעד סעיף ב '?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "(ג)	הרשם שמונה לפי תקנה 1 לתקנות הטיס (רישום כלי טיס וסימונם), התשל"ד–1973‏, וכיהן ערב יום התחילה, יראו אותו כאילו הוסמך בידי המנהל מכוח סמכותו לפי ההגדרה "המנהל" שבסעיף 1, לצורך ביצוע תפקידיו לפי התקנות האמורות.

רננה שחר: "

איתי עצמון: אם אינני טועה, כשהסדרנו את הנושא הזה בחוק, אמרתם שבאמת לא ימונה יותר רשם.

רננה שחר: כמובן שיהיה רשם.

רננה שחר: הוא לא ימונה על-ידי השר, הוא ימונה על-ידי המנהל.

רננה שחר: לא יתכן שהמנהל יהיה הרשם.

רננה שחר: אני אסביר על המודל.

רננה שחר: באופן כללי, ה-ACAO, לפי כל ההנחיות שלו לגבי איך לעשות רגולאציה של התעופה, הוא אומר שצריך להיות: רשות תעופה אזרחית, צריך לעמוד בראשה מנהל, והוא צריך להיות בעל כל הסמכויות: לרשום כלי טיס, לתת רישיונות, לתת רישיונות לאנשים, לעובדי הטיס, לחברות תעופה וכדומה.

רננה שחר: הוא צריך שיהיה לו מערך ארגוני כזה שיוכל לבצע את הדברים והוא יכול להסמיך את זה.

רננה שחר: לכן, בעצם, החוק החדש אומר, המנהל, המנהל, המנהל.

רננה שחר: הוא ממנה את הרשם, הוא ממנה את רשות הרישוי וכדומה והם עובדיו כולם.

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף ג'.

יצחק וקנין: מי בעד סעיף ג'?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "(ג1)	ועדת הערר הרפואית שמונתה בידי שר התחבורה לפי תקנה 60 לתקנות הרישיונות, וכיהנה ערב יום התחילה, יראו אותה כאילו מונתה לפי סעיף 6א.

רננה שחר: "

איתי עצמון: רציתי לשאול מה תקופת כהונתה של ועדת ערר רפואית?

רננה שחר: בתקנות אין קציבת זמן לכהונתה של ועדת הערר הרפואית.

בנימין קלנר: בתקנות הנוכחיות על ועדת ערר רפואית הן ברורות מאוד.

בנימין קלנר: זה בסך הכול סעיף אחד שלא כתוב בו כלום.

בנימין קלנר: מן הראוי היה לתקן את זה.

איתי עצמון: לכן עיגנו במפורש את הנושא הזה בסעיף 6א.

איתי עצמון: כאן אני שואל מה לגבי ועדת הערר המכהנת כיום?

איתי עצמון: בעצם מתי יהיה בעצם שינוי ההרכב לפי ההוראה שאנחנו קובעים בחוק החדש?

רננה שחר: אנחנו מציעים שתוך שנה.

איתי עצמון: כלומר, תוך שנה ממתי?

רננה שחר: מיום התחילה.

רננה שחר: אנחנו מציעים שתוך שנה יבוצע המינוי החדש, כלומר, לפי סעיף 6א, עם כל מה שהוא קובע.

יצחק וקנין: 6א קוצב את תקופת הכהונה?

איתי עצמון: לא.

יצחק וקנין: כתוב שם לכמה זמן?

איתי עצמון: אין הוראה בעניין הזה.

יצחק וקנין: אתם חושבים שלא צריכה להיות הוראה?

יצחק וקנין: ועדת הערר יכולה לכהן לנצח נצחים?

רננה שחר: לא חשבנו על זה לעומק.

יערה למברגר: זה משהו שהיה מתאים לקבוע אותו ב-6(א)(ו)?

איתי עצמון: מכוח התקנות שם?

רננה שחר: יש גם תקנות לביצוע.

רננה שחר: האמת, אדוני, לא חשבנו על זה לעומק.

יצחק וקנין: יש בעיה עם ועדות רפואיות.

יצחק וקנין: אני מכיר את זה בפן השני של הביטוח הלאומי.

יצחק וקנין: לדעתי כן צריך לקצוב את הדבר הזה.

יצחק וקנין: מה כבודו חושב?

יצחק וקנין: אתה קצת יותר בקיא מאיתנו.

בנימין קלנר: אני לא מאושר מכל העניין של ועדות הערר הרפואיות וגם הכלליות.

בנימין קלנר: הבעיה שכתוב שם איך ימנו ולא כתוב מי ימנה.

יצחק וקנין: כתוב שהשר ימנה.

בנימין קלנר: הוא צריך גם להתייעץ אבל בפועל אנחנו יודעים שזה לא מתבצע.

יצחק וקנין: אבל החוק מסדיר כרגע את נושא המינוי.

יצחק וקנין: השאלה שלי: האם פרק זמן המינוי הוא בלתי מוגבל?

בנימין קלנר: דווקא בוועדת ערר הכללית - - -

יצחק וקנין: רננה, מה קורה בוועדות אחרות, את מכירה את זה בחקיקה אחרת.

יערה למברגר: אני חושבת שכדאי שנבדוק את זה.

יערה למברגר: בכל מקרה, אם כן, צריך לפתוח את 6א.

יערה למברגר: זה לא הסעיף שבו אנחנו עכשיו.

יערה למברגר: אולי כדאי שנבדוק את זה.

יערה למברגר: יכול להיות שכדאי לשנות את סעיף קטן ו' שקובע הסמכה ששר יקבע תקנות ולהתייחס במפורש לנושא הזה בהסמכה של השר.

איתי עצמון: בכל מקרה נצטרך לפתוח אותו בסוף.

יערה למברגר: אנחנו נבדוק את זה עד אז.

רננה שחר: את ג' 1 ניתן לאשר.

איתי עצמון: אבל נוסיף שתוך שנה מיום התחילה תמונה ועדת ערר חדשה, לפי 6א.

רננה שחר: אין לנו בעיה עם זה.

בנימין קלנר: מה שקרה בפועל הוא שוועדת ערר הרפואית מונתה לנצח וכשהיא פסקה משהו שלא מצא חן בעיניי השר, אז האנשים פשוט הודחו ומונו אחרים.

יצחק וקנין: אתה לוקח את זה למקומות - - -

בנימין קלנר: אני רוצה שזה יהיה מסודר ושאי-אפשר יהיה להחליף באמצע.

יצחק וקנין: אתה אפילו לא דיברת איתי.

יצחק וקנין: אני סתם מהרהר מלבי ואמרתי את הדברים.

יצחק וקנין: לכן שאלתי אותך כי אתה יותר בקיא בדברים.

יצחק וקנין: בכל זאת זה נראה לי לא תקין שהוועדה הזאת תמונה ללא הגבלת זמן.

יצחק וקנין: אחר-כך אנחנו מגיעים לוועדות חקירה בגלל דברים שמשאירים אותם כפי שהם ולאף אחד זה לא מפריע.

עמרי טלמון: צריך לזכור שמאגר האנשים שמתאימים לשמש בוועדות ערר רפואיות מסוג זה הוא מצומצם מאוד.

עמרי טלמון: בניגוד, נניח, לביטוח הלאומי שיש הרבה רופאים בכל מקצוע והבחירה היא גדולה.

עמרי טלמון: מה שאמר ד"ר הוא נכון בכיוון של מינימום.

עמרי טלמון: זאת אומרת, שאי-אפשר להחליף אדם אחרי חצי שנה.

יצחק וקנין: זאת לא היתה הכוונה של דבריי.

יצחק וקנין: הכוונה שלי היא שלא אחרי 20 שנה יחליטו להחליף מישהו.

עמרי טלמון: דווקא זמן מקסימאלי פה הוא בעייתי כי ייקחו את אותם אנשים וימנו אותם ואנשים אחרים יתגלגלו במאגר מפני שהמאגר הוא קטן.

עמרי טלמון: צריך לחשוב איך עושים את זה בצורה יעילה.

עמרי טלמון: אם יש שני אנשים וצריך למנות אחד, אז ברור שבין שניהם הם לנצח יתמנו פעם זה ופעם זה.

עמרי טלמון: זה ההבדל מהביטוח הלאומי.

עמרי טלמון: אגב, יש עוד ועדות בארץ הזאת, שבהזדמנות ב-4 עיניים, שאנשים משרתים בהם עשרות שנים מפני שזאת התמקצעות מסוימת וזה מחייב כל מיני תנאים אחרים.

עמרי טלמון: זה לא נדיר במחוזותינו.

יצחק וקנין: אני מכיר את זה.

יצחק וקנין: תאמין לי שאני מכיר, אני יודע על מה אני מדבר.

יצחק וקנין: שאלתי אם לא פה דווקא המקום לשקול את הדבר הזה ולקצוב את זה.

יצחק וקנין: לא אמרתי חצי שנה או 5 שנים.

יצחק וקנין: אמרתי שמישהו צריך לתת דעתו.

יצחק וקנין: צריך לבדוק את זה.

יצחק וקנין: בכל אופן אני אצביע על ג1 כולל השינויים ואתם תבחנו את הדברים.

רננה שחר: ממה שבדקתי בינתיים, בפקודת התעבורה אין קציבה, בתקנות הספנים ימאות אין קציבה.

רננה שחר: אפשר לבדוק את זה ולראות את הנושא.

יצחק וקנין: מי בעד סעיף ג1 כולל התיקונים שהוצעו?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "(ד)	ועדת הערר לרישוי שמונתה בידי שר התחבורה לפי תקנה 54 לתקנות הרישיונות, וכיהנה ערב יום התחילה, יראו אותה כאילו מונתה לפי סעיף 37.

רננה שחר: "     	הוועדה הזאת, לפי התקנות, היא לשנה.

איתי עצמון: יש לנו כאן בעיה כי אני לא בטוח שהתקנה הזאת תעמוד בתוקף כי קבענו הוראה אחרת בעניין הזה.

רננה שחר: בסדר אבל אנחנו מעמידים את המינויים בתוקף.

איתי עצמון: השאלה, אם לא צריך לכתוב כאן איזו הוראה מיוחדת, עד תום שנה או עד סיום כהונתה על-פי התקנות כנוסחן ערב יום התחילה או איזו הוראה כזאת.

רננה שחר: אפשר עד תום שנה שתמונה – עד תום שנה מיום התחילה.

איתי עצמון: היא תקבל בעצם עוד תקופת כהונה.

רננה שחר: כן.

איתי עצמון: מתי מונתה ועדת הערר הנוכחית?

רננה שחר: אני חושבת שלפני חודשיים בערך.

איתי עצמון: אז אולי פשוט נקבע שהיא תשלים את כהונתה, תקופה של שנה - - -

יערה למברגר: אולי אפשר להגיד עד תום שנה מתקופת מינויה.

יערה למברגר: לא צריך להפנות לתקנה אפילו.

איתי עצמון: נכון.

איתי עצמון: אני רואה, אבל, שתקופת כהונת יושב ראש ועדת ערר וממלא מקומו תהא 12 חודשים לפי תקנה 54ב(2) אבל לא של שאר החברים.

רננה שחר: בגלל זה בדיוק אני אומרת שאולי זה לא טוב הנושא הזה.

יערה למברגר: למה?

רננה שחר: אז ההם זה לנצח?

יערה למברגר: לא, אנחנו לא אומרים לפי התקנה.

יערה למברגר: אנחנו אומרים פה ספציפית שכל חברי הוועדה יהיה שנה מיום מינויה.

רננה שחר: יושב ראש הוועדה מונה לפני חודשיים, אבל אם הם מונו לפני שנתיים?

רננה שחר: אז שנה מיום מינויים זאת אומרת לפני שנה ודקה?

רננה שחר: זה לא ניתן.

יערה למברגר: שנה ממועד תחילת החוק.

יערה למברגר: מקסימום ניתן כמה חודשים נוספים ליושב ראש.

יערה למברגר: אני לא חושבת שיש בזה פגיעה.

רננה שחר: זאת אומרת, היא תכהן עד שנה מיום תחילת החוק ואז תמונה וועדה חדשה לפי ההוראות של סעיף 37.

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף ד'.

יצחק וקנין: אני מצביע על סעיף ד' כולל התיקונים שהוצעו.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר כולל התיקונים.

רננה שחר: "(ה)	עובד הרשות שמונה למפקח לפי סעיף 10ג לחוק הטיס, 1927, וכיהן ערב יום התחילה, יראו אותו כאילו מונה למפקח לפי סעיף 86 , ואולם הפעלת סמכות מהסמכויות הנתונות למפקח לפי סעיפים 88 ו-89, שלא הוענקו לאותו מפקח ערב יום התחילה, מותנית בקבלת הכשרה מתאימה בהתאם לסעיף 86(ב)(2).

רננה שחר: "

איתי עצמון: תוכלי להסביר מה נקבע היום לפי 10ג' לחוק הטיס?

איתי עצמון: מכוח מה מונו הפקחים?

רננה שחר: סעיף 10ג' לחוק הטיס קובע את סמכות שר התחבורה למנות מפקחים על קיום הוראות חוק הטיס והתקנות לפיו.

רננה שחר: הסמכויות שניתנות היום לפי חוק הטיס הן סמכויות כמו: סמכות כניסה לכל מקום.

רננה שחר: זה מה שיש לו היום, אבל יש צווים מכוח פקודת הפרוצדורה הפלילית שבה הוסמכו מפקחי רת"א בסמכויות נוספות, בין אם זה סמכות קבלת ידיעות ומסמכים, סמכות חיפוש וכו'.

רננה שחר: אנחנו מציעים להתאים את זה להסדר החדש.

רננה שחר: בתעודה של המפקח כתוב מה הסמכויות שלו.

רננה שחר: גם במינויים, הסמכות שלו מוגדרת במינוי, אם הוא קיבל את ההסמכה או לא קיבל את ההסמכה.

רננה שחר: המינויים גם פורסמו ברשומות.

רננה שחר: לכן, אם יש פה סמכויות חדשות, כמו סמכות נטילת דוגמאות, צריך להכשיר את המפקח לפני שהוא מתחיל להשתמש בהן.

רננה שחר: זאת הכוונה.

איתי עצמון: בסיפה של הסעיף כתבתם שהפעלת סמכויות לפי סעיפים 88 ו-89, שלא הוענקו למפקח ערב יום התחילה, מותנית בקבלת הכשרה מתאימה לפי 86(ב)(2).

איתי עצמון: בסעיף 86 יש עוד תנאים לכשירות מפקחים.

רננה שחר: ב-86(ב)(1) יש את הנושא של משטרת ישראל לא הודיעה שאין לה התנגדות.

רננה שחר: כמובן שכל המפקחים שלנו עוברים התאמה ביטחונית.

רננה שחר: לא יתכן שהיום, בדיעבד, משטרת ישראל תודיע על הדבר הזה.

רננה שחר: בסעיף 3 כתוב: "עמד בתנאי כשירות נוספים, ככל שהורה השר, בהסכמת השר לביטחון פנים".

רננה שחר: כיום אין תנאים כאלה, לכן זה לא נדרש.

איתי עצמון: כמה מפקחים יש היום?

רננה שחר: כ-70 מפקחים.

רננה שחר: זה לכל התחומים השונים: מפקחים של חברות התעופה, מבצעים, מפקחים באגף תשתיות, מפקחים בחוק רישוי שירותי תעופה.

רננה שחר: יש הרבה תפקידי פיקוח.

איתי עצמון: ההצעה שלי, מאחר שבסעיף 86 הוועדה החליטה לחייב פרסום ברשומות של מינוי מפקח, שתפרסמו הודעה על המפקחים המכהנים כיום ברשומות.

רננה שחר: אין בעיה.

איתי עצמון: אמרתי שהודעה על המפקחים המכהנים כיום תפורסם ברשומות.

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף ה', כולל התיקון שהוצע.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר כולל התיקון.

רננה שחר: ו' זה הנושא של החוקר הראשי.

רננה שחר: אדוני רוצה לדון בזה עכשיו?

יצחק וקנין: אנחנו מדלגים על סעיף ו'.

רננה שחר: "172.

רננה שחר: שדה תעופה המנוי, ערב יום התחילה, בתוספת לחוק רשות שדות התעופה, יראו אותו כאילו נקבע בצו לפי ההגדרה "שדה תעופה" שבסעיף 1."

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 172.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: אנחנו מבקשים שלא לאשר את סעיף 173א.

רננה שחר: מחקנו את סעיף 173 והוספנו את 173א, שאנחנו מבקשים מאדוני לא לאשר אותו.

רננה שחר: באופן כללי, הבנו שרק אם משתנים סדרי דין צריך להחליט מה קורה אחורה בהליכים שתלויים ועומדים.

רננה שחר: במקרה שלנו העמדנו את כל סדרי הדין בתוקף ולכן לכאורה השאלה הזאת מתייתרת.

יצחק וקנין: אני לא מצביע עליו.

יצחק וקנין: סעיף 174.

רננה שחר: "174.

רננה שחר: הוראות כושר אווירי שניתנו מאת המנהל לפני יום התחילה, לפי תקנה 120 לתקנות הטיס (נוהלי תיעוד כלי טיס וחלקיהם), התשל"ז–1977, אשר עמדו בתוקפן ערב היום האמור, יראו אותן כהוראות כושר אווירי שניתנו לפי סעיף 66.

רננה שחר: "

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 174.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: אין הערות.

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "175.

רננה שחר: מפלסי הרעש לכלי טיס הממריאים מנמל התעופה בן גוריון, שנקבעו לפי תקנה 85א לתקנות ההפעלה, המפורסמים בפמ"ת ערב יום התחילה, יראו אותם כמפלסי רעש שנקבעו לפי סעיף 70.

רננה שחר: "      אני לא בטוחה ששמרנו את ההגדרה פמ"ת.

רננה שחר: זה צריך להיות במסגרת שירותי המידע התעופתי במקום בפמ"ת.

רננה שחר: שירותי המידע התעופתי כוללים מידע יותר רחב.

רננה שחר: פרסומי המידע התעופתי זה פמ"ת.

רננה שחר: שירותי מידע תעופתי זה כל הפרסומים.

אילון טל: מבחינה מילולית יש כאן בעיה כי שירותי מידע תעופתיים מצביעים על  - - -

רננה שחר: כתוב "במסגרת שירותי מידע תעופתיים".

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 175.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "	176	(א)	הקצאת מרחב הפיקוח התעופתי של ישראל לתעופה האזרחית ולתעופה הצבאית כפי שהיתה בתוקף ערב יום התחילה, בהתאם להסדרים ולנהלים שהיו נהוגים באותו מועד בין הרשות לבין משרד הביטחון, יראו אותה כאילו נעשתה לפי סעיף 75.

רננה שחר: "

הדס פיקסלר: אני מהמשרד להגנת הסביבה.

הדס פיקסלר: בהגדרה "שירותי מידע תעופתי" זה מפנה לפרסומים שהם לפי סעיף 79 לחוק הזה.

הדס פיקסלר: השאלה, האם יש בסעיף אחר את הלינקג' בין הפמ"ת לבין פרסומים - - -

יצחק וקנין: אני מבין שאת חוזרת לסעיף 175.

הדס פיקסלר: כן לא הספקתי.

רננה שחר: יש את זה בסעיף 177.

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 176א'.

יצחק וקנין: מי בעד הסעיף?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: סעיף 166א אושר.

רננה שחר: "(ב)	הנקודות והנתיבים שהיו מפורסמים במסגרת שירותי המידע התעופתי ערב יום התחילה, שדרכם נכנס כלי טיס למרחב הפיקוח התעופתי של ישראל, יצא ממנו או חלף בו, יראו אותם כאילו נקבעו לפי סעיף 76.

רננה שחר: "

איתי עצמון: מכוח מה נקבעו הנקודות והנתיבים?

רננה שחר: הנקודות נקבעו מכוח סעיף 23 לחוק הטיס והנתיבים נקבעו מכוח תקנות ההפעלה.

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף ב'.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "177.

רננה שחר: הוראות התעבורה האווירית במרחב הפיקוח התעופתי של ישראל שהוקצה לשימוש התעופה האזרחית, שהיו מפורסמות במסגרת שירותי המידע התעופתי ערב יום התחילה, יראו אותן כאילו נקבעו לפי סעיפים 77 או 83, לפי העניין.

רננה שחר: "

עמרי אבני: אני מאגודת פקחי הטיסה.

עמרי אבני: נחשפתי פעם ראשונה לנושא שנקרא "שירותי מידע תעופתי".

עמרי אבני: אני מכיר את פרסומי המידע התעופתי.

עמרי אבני: לכן היינו מבקשים ללמוד את הנושא לפני שנוכל להתייחס כי כאן בחוק כבר מצביעים על "שירותי מידע תעופתי".

רננה שחר: אני יכולה להסביר.

רננה שחר: כמובן שחילופי הגברי באגודת פקחי הטיסה לא אומר שאגודת פקחי הטיסה לא היתה שותפה לכל הדיונים.

רננה שחר: אני מפנה אותך לסעיף 79 להצעת החוק שאושר, שמסדיר את נושא שירותי המידע התעופתי.

רננה שחר: נספח 15 לאמנות שיקגו "Aeronautical Information Publication" מסביר ש-7 סוגים של פרסומי מידע תעופתי, שירותי מידע תעופתי מסדיר את כל החבילה של שירותי המידע התעופתי.

רננה שחר: יש את ההוראות הקבועות שקבועות בפמ"ת או ב-AIP ישראל.

רננה שחר: הנדבך השני זה "NOTAM".

רננה שחר: ה- NOTAMזה גם מידע תעופתי אבל הוא מידע שיש לו תוקף מיידי או שיש לו תוקף זמני.

רננה שחר: זה חבילה נוספת.

רננה שחר: חבילה נוספת זה בעצם התדרוך שמקבלים במודיעין טייס.

רננה שחר: התיק שהטייס מקבל ממודיעין טיס, זה גם במסגרת שירותי המידע התעופתי.

רננה שחר: יש עוד שני פרסומים, ה-ERAC  וה-AAC שהם פרסומים יותר כלליים שמודיעים מראש על שינויים, תכניות לשנות נתיבים וכו', כאשר אתה הולך לעשות שינויים יותר גדולים.

רננה שחר: זה מה שאני זוכרת כרגע מבחינת שירותי המידע התעופתי.

רננה שחר: אנחנו לא רצינו להפנות רק לפמ"ת.

רננה שחר: הפמ"ת, ה-AIP הוא הפרסומים בתוקף.

רננה שחר: ה-NOTAM הרבה פעמים משנה את הפמ"ת.

רננה שחר: אם אנחנו היינו מפנים רק לפמ"ת אז אתה בעצם מבטל את ה-NOTAM וזה לא טוב.

רננה שחר: בגלל זה נבחר המושג "שירותי המידע התעופתי" משום שגם אם אותו נוהל תעבורה שונה ב-NOTAM, ה-NOTAM  בתוקף.

עמרי אבני: תודה רבה, אין לי שאלות.

הדס פיקסלר: זה יוצר תנועה סיבובית.

הדס פיקסלר: איך שהגדרתם את שירותי המידע התעופתי, זה מידע תעופתי לפי סעיף 89.

הדס פיקסלר: אתם לא אומרים שיש מידע תעופתי שהוא בתוקף היום בלי קשר לחוק הטיס.

רננה שחר: למה, 177.

יערה למברגר: לכן זה בהוראות מעבר.

יערה למברגר: הסעיפים העיקריים של החוק שיהיו מיום כניסתו של החוק והלאה.

יערה למברגר: הם לא יצרו מעגליות.

יערה למברגר: זה רק הוראת המעבר יוצרת פה.

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 177.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: באופן כללי, החוק אומר, מה זה משכר?

רננה שחר: משקה ששר התחבורה יקבע אותו בהסכמת שר הבריאות, כלומר, הריכוז וכו'.

רננה שחר: אנחנו צריכים ליצוק לזה תוכן כי בעצם האיסור לשתות משקה משכר גם בעת ביצוע תפקיד וגם כמה שעות לפני ביצוע התפקיד, כפי שקיים גם היום, הוא איסור שלא יכול לקרות שבחום תחילת החוק הוא יישאר ריק מתוכן.

רננה שחר: לכן אנחנו צריכים הגדרת משקה משכר.

יצחק וקנין: יערה, אין הגדרה כזאת לגבי נהיגה?

יערה למברגר: יש בפקודת התעבורה.

רננה שחר: אבל פקודת התעבורה שונה.

יערה למברגר: רננה תציג ואז נגיד מה יש בפקודת התעבורה.

רננה שחר: ההגדרה שלנו היא: "משקה שריכוז האלכוהול בו גבוה מריכוז שקבע השר בהתייעצות עם שר הבריאות ובאישור ועדת הכלכלה של הכנסת.

רננה שחר: "     	עד אשר נגיע אל שר הבריאות ואליכם, כמובן שיש צורך ליצוק תוכן בדבר הזה, שאם לא כן לא יהיה איסור לשתות משקה משכר מיום תחילת החוק.

רננה שחר: לכן אנחנו מציעים:     	"177	א.	עד לקביעת תקנות לפי ההגדרה "משקה משכר", יראו "משקה משכר" – תמיסה המכילה, בבדיקת מדגם ממנה, חצי אחוז או יותר אלכוהול לפי הנפח, למעט סם מרפא המוכן או נמכר על ידי רוקח.

רננה שחר: "     	באופן כללי, הנושא של חצי אחוז אלכוהול לקוח מתקנות התעופה הפדראליות האמריקאיות.

איתי עצמון: מדוע בחרתם במילה "תמיסה".

איתי עצמון: ?

רננה שחר: זה נשמט מזיכרוני.

רננה שחר: היתה לזה סיבה, לא המצאנו את זה.

רננה שחר: אני מתנצלת, אני לא מצליחה לזכור.

איתי עצמון: מקובל עליכם שנכתוב: משקה שריכוז האלכוהול בו הוא חצי אחוז או יותר, אלכוהול לפי הנפח.

איתי עצמון: למעט סמי מרפא כהגדרתם בפקודת הרוקחים, המוכנים או נמכרים על-ידי רוקח.

איתי עצמון: ניסינו להתאים את ההגדרה למה שקבוע היום בפקודת התעבורה.

יערה למברגר: באנגלית הם אומרים "liquid beverage".

יערה למברגר: אנחנו חשבנו שהמילה משקה מבהירה שזה נוזל, אלא אם כן משהו סובר אחרת.

יצחק וקנין: לפי המקורות זה בסדר גמור.

אברהם מיכאלי: אפשר לקחת כוהל טהור וזה לא משקה.

רננה שחר: אתה הולך לשתות כוהל טהור?

רון גנט: חוק הטיס מעסיק אותי גם בחיי הפרטיים.

רון גנט: בביקורי האחרון בסופרפארם עברתי על המדפים ומצאתי שם מוצרים רבים שמכילים אלכוהול.

רון גנט: כל מיני מוצרים: ויטמינצ'יק, תמיסות לניקוי פה, חיזוקית ודברים כאלה.

רון גנט: זה לא מוכן על-ידי רוקח.

רננה שחר: זה יותר מחצי אחוז אלכוהול?

רון גנט: זה לא רשום שם.

רון גנט: רשום שזה מכיל אלכוהול.

רון גנט: השאלה, מאיפה הגעתם לחצי אחוז?

רון גנט: האם זה לא נמוך מידי?

רון גנט: אולי צריך לבדוק את זה במשרד הבריאות.

רון גנט: האם יש עוד חומרים שמכילים אלכוהול שאינם משכרים בהכרח.

רננה שחר: החצי אחוז זה לפי הרגולאציה האמריקאית.

רננה שחר: אולי באמת נשלח שאלה למשרד הבריאות.

יערה למברגר: יש לנו הסדרה ספציפית בחוק לעניין סמי מרפא ולכן הסעיף שנוגע לאלכוהול לא צריך להתייחס לנושא הזה.

יערה למברגר: ההגדרה "למעט סמי מרפא", מדברת על מוכר או נמכר על-ידי רוקח.

יערה למברגר: לכן אני חושבת שהדברים שאתה מציין נמכרים על-ידי רוקח.

רננה שחר: אולי צריך לקבוע את החזקה שמה שכתוב על הפתקית - - -

יערה למברגר: יש בפקודת התעבורה חזקה שאומרת שאחוז האלכוהול - - -

יצחק וקנין: מר טלמון, אולי תאיר את עינינו.

עמרי טלמון: סם מרפא המוכן על-ידי רוקח זה לא אומר הרבה.

עמרי טלמון: אם הרוקחת שלי תיקח בקבוק ויסקי ותכתוב עליו סם מרפא ותיתן לי, זה בסדר?

עמרי טלמון: לא.

יצחק וקנין: תלוי איזה ויסקי.

עמרי טלמון: אני חושב שזה צריך להיות סם מרפא המוכן על-ידי רוקח לפי מרשם, להדגיש שזה צריך להיות לא המצאה של הרוקח אלא תרופה מקובלת שהרוקח מכין אותה.

עמרי טלמון: אני לא יודע עד כמה רוקחים מכינים תרופות.

עמרי טלמון: ישנן תרופות שנמכרות מעל הדלפק וגם שם צריכה להיות איזו מגבלה.

עמרי טלמון: אני מאלה שרוצים לצמצם את האפשרות שעובד טיס ישתה משקה אלכוהולי בזמן תפקיד.

עמרי טלמון: נדמה לי שיש פה פרצה.

עמרי טלמון: חוץ מזה, יש מוצרים שמכינים מאלכוהול, שהם אינם בהכרח תמיסות או נוזלים, למשל, שוקולד.

עמרי טלמון: גם שם צריכה להיות מגבלה.

עמרי טלמון: שהאדם לא יזלול קופסה של שוקולדים ממולאים בליקר.

יצחק וקנין: הוא אומר דברי טעם וצריך לחשוב.

יצחק וקנין: אני מציע לכם שתיקחו את הדבר הזה ותבדקו אותו.

עמרי טלמון: לית מאן דפליג שזה סעיף חשוב מאוד.

עמרי טלמון: אני חושב שכל אלה שהתקרבו אי פעם לסטיק של מטוס מתנגדים בכל תוקף שטייסים ישתו אלכוהול בזמן הטיסה או 8 או 12 שעות לפניה.

רננה שחר: אנחנו נפנה את השאלות האלה למשרד הבריאות.

יצחק וקנין: אני מציע שתבדקו מול משרד הבריאות, תבדקו את החקיקה בנושא התחבורה, יש גם את ה-ACAO שקבע מדרג מסוים.

רננה שחר: זה נספח 1 באמנת שיקאגו.

יצחק וקנין: אם כן, אני לא מצביע על סעיף 177א.

יצחק וקנין: סעיף 178.

רננה שחר: אדוני, אני מתרגשת.

קריאה: בשבוע הבא כנראה שההתרגשות תעבור.

רננה שחר: עדיין, זה מעמד חגיגי, אדוני.

יצחק וקנין: מילא, אם זה היה הסוף.

יצחק וקנין: את יודעת מתי מתרגשים?

יצחק וקנין: כשעולים על הדוכן ומברכים את רננה ואת לאה ואת איתי.

יצחק וקנין: אז אנחנו יודעים שסיימנו את החוק.

לאה ורון: ואז הוא ישנס מותניים ויתחיל לעסוק בכל התקנות.

רננה שחר: אנחנו סומכים עליו.

יצחק וקנין: היה פה חוק ולאה יכולה להעיד בנושא של תקשורת.

יצחק וקנין: כבר הגענו לשלב סופי ואז היתה מחלוקת בין שר האוצר לשר התקשורת ואז הממשלה משכה את החוק.

יצחק וקנין: זה היה לאחר שהיו פה כבר 7-8 דיונים ארוכים מאוד והאולם היה מלא מקצה לקצה.

לאה ורון: הממשלה התנגדה לתיקונים שהוועדה הכניסה ומשכה את הצעת החוק.

יצחק וקנין: בהצעת חוק הטיס אני כנראה הלוביסט היחיד שלכם כי חברי כנסת לא באים.

יצחק וקנין: בתקשורת, חבל על הזמן מה שקורה.

יצחק וקנין: כנראה שמעורב שם הרבה כסף.

רננה שחר: "178	(א)	רישיון שניתן מאת השר לפי סעיף 2 לחוק רישוי שירותי תעופה לפני יום התחילה, אשר עמד בתוקפו ערב המועד האמור, יראו אותו כרישיון הפעלה מסחרית שניתן לפי סעיף 2 לחוק האמור, כנוסחו בסעיף 159(2) לחוק זה.

יצחק וקנין: אין הערות.

יצחק וקנין: מי בעד סעיף  א'?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "ב)	היתר הפעלה עונתי שניתן מאת המנהל לפני יום התחילה, כנספח לרישיון שניתן מאת השר לפי סעיף 2 לחוק רישוי שירותי תעופה, התשכ"ג–1963, אשר עמד בתוקפו ערב המועד האמור, יראו אותו כהיתר הפעלה שניתן לפי סעיף 8ג לחוק האמור, כנוסחו בסעיף 159(7) לחוק זה.

רננה שחר: "

איתי עצמון: כאן אנחנו נוסיף את ההוראה שאישרת בישיבה הקודמת לעניין חובת התקנת תקנות לעניין סעיף 10א המוצע, הסעיף שהכנסנו בחוק רישוי שירותי תעופה שעניינו עיצום כספי.

איתי עצמון: לגבי סעיף קטן ב', החלטת בישיבה הקודמת לחייב מינוי של נציג של מפעיל זר כתנאי למתן היתר.

איתי עצמון: אנחנו כאן מדברים בעצם על היתרים שניתנו לפני יום התחילה לתקופה קצובה, לעונה.

איתי עצמון: מתי מסתיימת העונה הנוכחית?

רננה שחר: ב-31.3 מסתיימת העונה הנוכחית.

יצחק וקנין: כל עונה היא ל-6-7 חודשים?

אבישי פדהצור: לא, זה 7 ו-5.

רננה שחר: לכן אני לא חושבת שראוי לבטל היתרים קיימים.

איתי עצמון: בוודאי שלא.

רננה שחר: לכן, בטרם כל הנושא הזה של פרסום הנציגים, כי כמו שאמרנו, הנושא של מינוי נציג קיים כבר היום כתנאי למתן ההיתר.

רננה שחר: לקראת העונה הבאה נעשה פרסום של כל שמות הנציגים, כפי שהוועדה החליטה.

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף ב'.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד.

יצחק וקנין: הצבעה     בעד – רוב נגד – אין נמנעים אין

יצחק וקנין: סעיף ב' אושר.

יצחק וקנין: מה שנשאר לנו זה פרק ז' ועוד מספר סעיפים שלא הצבענו עליהם.

רננה שחר: אם הוועדה מוכנה, בסעיף 125ב ובסעיפים 127, 128, 129 להצעת חוק הטיס יש את סעיפי העונשין על פרק  התחולה שאושר.

רננה שחר: בזמנו לא הצבענו משום שלא הגענו לזה.

רננה שחר: אם הוועדה מוכנה, אדוני אישר את הסעיפים האלה.

יצחק וקנין: אם את רוצה שנדון בהם כרגע, לי אין בעיה.

רננה שחר: אם זה בסדר מבחינת הוועדה.

יערה למברגר: אלה סעיפי העונשין על הסעיפים שדיברנו עכשיו ובישיבה הקודמת.

אברהם מיכאלי: אני מבקש להזכיר.

אברהם מיכאלי: באחת הישיבות בעבר, כבר די מזמן, ביקשתי להעלות מחדש את הדיון בסעיף 77 לחוק שדן במרחב האווירי.

אברהם מיכאלי: התה שם תוספת שהתעשייה האווירית ביקשה.

אברהם מיכאלי: אני נעדרתי מהישיבה שבה זה נדון.

אברהם מיכאלי: רת"א אישרה את הבקשה.

אברהם מיכאלי: בישיבה כאן היועץ המשפטי של הוועדה אמר שזה מיתר, או היתה איזו הסתייגות וזה נמחק.

אברהם מיכאלי: ביקשתי להעלות את זה שוב.

אברהם מיכאלי: בזמנו היושב ראש אמר שכשנסיים את כל סעיפי החוק, תאפשר לדון בזה פעם נוספת.

אברהם מיכאלי: אני מבקשת לדון בזה.

יצחק וקנין: אני אסיים עכשיו את סעיפים 125 - - -

רננה שחר: ואת פסקאות 40 עד 45.

יצחק וקנין: לגבי מה שביקשת, באחת הישיבות שלנו אני אבדוק ואודיע על-כך שנדון בסעיף הזה, אם יהיה צורך.

אברהם מיכאלי: מן הראוי שתיתנו הזדמנות.

איתי עצמון: ממש לא חייב.

יצחק וקנין: אני מוכן לעשות משהו אחר.

רננה שחר: יש הרבה סעיפים שעלו.

יצחק וקנין: אני מציע משהו אחר.

יצחק וקנין: יש לך הסתייגות מהסעיף כפי שהוא מנוסח היום?

אברהם מיכאלי: אין לי הסתייגות למעט התוספת שביקשנו.

יצחק וקנין: תוציא מכתב אלי ואל רת"א מה אתה מבקש ומה המחלוקת שלך ומה אתה חושב שצריך להיות.

יצחק וקנין: הם ישקלו את זה ואני אשקול את זה.

יצחק וקנין: אם אראה לנכון שזה באמת דבר שראוי, לא תהיה לי בעיה.

יצחק וקנין: יכול להיות שתשכנע את רת"א.

אברהם מיכאלי: את רת"א שכנעתי.

יצחק וקנין: קבעתי את הנוהל, תבצע אותו ונראה איך מתקדמים.

יצחק וקנין: אני לא רוצה סתם לפתוח סעיפים.

יצחק וקנין: פתחתי הרבה סעיפים אבל אי-אפשר לפתוח סעיפים בגלל שמישהו לא הגיע לישיבה.

יצחק וקנין: בכל מקרה, אני נותן לך את האפשרות לכתוב את הדברים ולהעביר אותם לרת"א ואלי וביחד נעשה שיקול דעת.

רננה שחר: סעיף 125ב.

איתי עצמון: תסבירי במה עוסק 125ב'.

רננה שחר: סעיף 125(ב) הוא סעיף העונשין, אלה דינם מאסר שנה.

רננה שחר: זהו רף הענישה הנמוך.

לאה ורון: אצלי סעיף 125ב זה התנהגות נוסעים בכלי טיס.

רננה שחר: לא, סעיף 125(ב), פסקה 40.

רננה שחר: "(40)	מי שהפעיל, בשטח ישראל, כלי טיס שאינו רשום במדינת ישראל או במדינה חברה ואינו כלי טיס של מדינה זרה כמשמעותו בסעיף 151, בלא אישור המנהל או שלא בהתאם לתנאיו, בניגוד להוראות סעיף 150(א);"     	סעיף 150(א) אושר ללא שינוי.

רננה שחר: הוא מדבר על כלים שאינם רשומים בשום מקום ואינם כלים מדינתיים.

רננה שחר: ניתן פה הסבר על טייוואן ועל הוותיקן.

רון גנט: האם זה חל גם בקשר לסעיף 53 "לא יפעיל אדם כלי טיס אלא אם כן כלי הטיס רשום בפנקס הרישום וקיימת לגביו תעודת רישום תקפה"?

רון גנט: אם כלי טיס אינו רשום במדינת ישראל אז 53 כביכול חל עליו.

רננה שחר: זה מקבל מענה ב-149.

רננה שחר: תחולה על כלי טיס זר בשטח ישראל.

רננה שחר: לזה אתה מתכוון?

רון גנט: לא. הכלי לא רשום בישראל.

יערה למברגר: אתה מדבר על כלי ישראלי שפשוט לא נרשם בישראל בניגוד להוראות סעיף 50?

רון גנט: הוא יכול להיות בחכירה יבשה ואולי הוא נרשם במקום אחר.

רננה שחר: זה בסדר, אז יש את 149.

רננה שחר: סעיף 149(4): "על אף האמור בסעיף 53 רשאי אדם להפעיל בשטח ישראל כלי טיס זר אם בידו תעודת רישום שניתנה לו מאת הרשת המוסמכת לכך ממדינת הרישום של כלי הטיס".

רון גנט: בסדר.

רון גנט: אז אם הכלי הוא לא כלי זר אלא כלי ישראל והוא פשוט לא נרשם בהתאם ל-53, זה חל עליו?

רננה שחר: לא, כי זה בניגוד להוראות 150א.

יערה למברגר: בגלל זה אנחנו כותבים את הסעיף שזה ההפרה שלו.

רננה שחר: זה צריך להיות לפי 150א.

רננה שחר: אם זה כלי ישראלי, שהיה צריך להירשם בישראל, אז בעצם תהיה ההפרה של סעיף 53.

רננה שחר: אם זה כלי לא ישראלי והוא לא צריך רישום, אז תהיה הפרה של סעיף 53: "מי שהפעיל כלי טיס שאינו רשום בפנקס הרישום או שלא קיימת לגביו תעודת רישום".

רון גנט: האם הסיפה ברורה מספיק, שהאיסור זה בניגוד ל-150א.

רננה שחר: כן, זה כתוב.

יערה למברגר: זה כמו כל המבנה של כל סעיפי העונשין.

יערה למברגר: אומרים גם את מהות העבירה וגם את הסעיף שבעצם קובע את החובה שהפרה שלה מהווה עבירה.

רננה שחר: אולי הם מתכוונים שאינו רשום במדינת ישראל ואינו חייב ברישום בה לפי סעיף 53.

יערה למברגר: זה מפנה לסעיף אז אני לא רואה איך יכולה להתעורר בעיה.

רננה שחר: אם זה כלי ישראלי, זאת אומרת חלה חובה.

רננה שחר: מתי חלה חובה?

רננה שחר: כאשר יש זיקה ישראלית של הבעלים.

רננה שחר: אז אם אתה אזרח ישראל ואתה הבעלים של הכלי, אתה צריך לרשום אותו בישראל.

רננה שחר: אז יחול סעיף 53 והפרה של סעיף 53.

רננה שחר: אם זה כלי לא ישראלי, בא אזרח זר למדינת ישראל עם כלי לא ישראלי, אז הוא נכנס ל-150 והוא צריך אישור מיוחד.

רננה שחר: אלה ההסדרים.

רון גנט: אפשר להמתין עד שנקרא את הסעיף?

יצחק וקנין: אני לא אצביע בינתיים.

רננה שחר: "(41)	מי שהפעיל, בשטח ישראל, כלי טיס של מדינה זרה כמשמעותו בסעיף 151, בלא אישור מאת הגורם הממונה כהגדרתו באותו סעיף או שלא בהתאם לתנאי האישור, בניגוד להוראות הסעיף האמור;"

יצחק וקנין: אין הערות ל-41.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "(42)	מי שהפעיל כלי טיס אזרחי שאינו כלי טיס משטרתי, בתשתית משטרתית או אגב שימוש בה, בלא אישור המנהל, בניגוד להוראות סעיף 154(ג);"

יצחק וקנין: תסבירי את הסעיף הזה.

רננה שחר: למשטרה יש תשתיות, אדוני.

רננה שחר: הם בדרך-כלל בתוך תשתיות צבאיות.

רננה שחר: אתה לא יכול להפעיל כלי אזרחי בתוך תשתית אזרחיות.

רננה שחר: למשל, לנחות להם במנחת, להשתמש בו וכדומה, אלא אם כן – זה עוד פעם אותו הסבר, שהמנהל צריך לבדוק שהתשתית מותאמת לפרמטרים אזרחיים.

רננה שחר: זה בכלל בלי קשר לאישור המשטרה.

רננה שחר: יש פה עניין של הסדרה, לראות שזה מתאים.

רננה שחר: שכל כלי טיס אזרחי באמת יכול לנחות שם, כל הדברים שבודקים אותם.

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 42.

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: סעיף 42 אושר.

רננה שחר: "(43)	מי שהפעיל כלי טיס אזרחי בשדה תעופה או במנחת שהוא תשתית צבאית, בלא אישור המנהל בניגוד להוראות סעיף 155(ג)(1); "     	אותו הסבר כמו קודם.

אברהם מיכאלי: מה זאת אומרת עבור כל נחיתה בשדה צבאי צריך לקבל אישור רת"א?

אברהם מיכאלי: זה הרי קורה כל יום.

רננה שחר: קודם כל, מה שמאשרים זה שהתשתית מתאימה לשימוש.

רננה שחר: יש שלושה סוגים של אישורים.

רננה שחר: אחד, זה אישור קבוע של התשתית לשימוש פתוח של התעופה האזרחית, כמובן במגבלות התעבורה האווירית וכדומה.

רננה שחר: את זה יש לנו בשדה דב ובעובדה שהם שדות צבאיים שרש"ת נותנת בהם שירותים לפי צווים, לפי חוק רשות שדות התעופה.

רננה שחר: הם מפורסמים בפמ"ת וזה כתוב בסעיף 155.

רננה שחר: מה שפורסם בפמ"ת פתוח לשימוש הציבור, יראו את זה כאילו זה מאושר.

רננה שחר: האפשרות השניה.

רננה שחר: חברת "ארקיע", למשל, עושה תובלות של חיילים לבסיס חיל האוויר בחצור, בחצרים.

רננה שחר: אז חברת "ארקיע" בתוך הרישיון המסחרי שלה מוגדר לה במפרטי ההפעלה, שמותר לה לנחות, אחרי שכמובן נבדקה התשתית וההתאמה, מוגדר השדה בתוך המסמכים שלה ואז מותר לה לפעול.

רננה שחר: זה סוג מסוים וזה סוג קבוע.

רננה שחר: יש גם מקרים מיוחדים, אם תרצה להשתמש באופן חד פעמי, ואז אתה תצטרך לבוא ולראות שהתשתית מאושרת לשימוש אזרחי.

אברהם מיכאלי: לא מדובר פה על אישור התשתית.

רננה שחר: תקרא את 155.

רננה שחר: אני מפנה אותך לסעיף 155 להצעת החוק, כפי שנדון ואושר.

איתי עצמון: אם אני לא טועה, בסעיף כתוב שההפעלה טעונה אישור ואישור יינתן לאחר שנוכח המנהל.

רננה שחר: כן.

אברהם מיכאלי: אנחנו התעשייה האווירית, לצרכי בדיקה של ציוד, ביצועי מסלול של מטוס חדש, מתאמים עם חיל האוויר ועושים את זה בנבטים.

לאה ורון: אם אתה מתאם אז קיבלת אישור.

אברהם מיכאלי: מבקשים אישור המנהל.

אברהם מיכאלי: הוא לא נתן לי שום אישור, לא פניתי אליו בכלל.

קריאה: - - -

אברהם מיכאלי: אני עושה G250 אבל אני לא מקבל אישור לבצע ביצועי המסלול בנבטים.

קריאה: זאת בעיה שלך.

אברהם מיכאלי: אני לא אומר שאני לא צריך.

אברהם מיכאלי: אני מתאר מצב קיים היום.

אברהם מיכאלי: לפי הצעת החוק הזאת, אני עבריין אם לא פניתי.

רננה שחר: אני רוצה להסביר.

רננה שחר: כחלק מההכנה לחוק הזה, חיל האוויר העביר לרת"א את הנתונים שרת"א ביקשה לגבי כל השדות הצבאיים.

רננה שחר: רת"א בחנה את כל הנתונים.

רננה שחר: כל התהליך של האישור הסתיים לפני תחילת כניסת החוק לתוקף לכל מי שצריך את האישורים.

רננה שחר: עכשיו זה הסדר חדש, 155 לא היה קיים.

לאה ורון: זאת היתה השאלה שלו.

לאה ורון: האם מדובר בהסדר חדש ששימוש בתשתית צבאית מחייבת גם אישור של המנהל?

רננה שחר: כן, זה הסדר חדש מכוח 155.

רננה שחר: אנא פנה במועד כדי לבדוק שהאישור הזה ניתן.

אברהם מיכאלי: ההסדר עדיין לא בתוקף.

רננה שחר: ההסדר לא בתוקף.

אברהם מיכאלי: אני עדיין יכול בלי לפנות.

אברהם מיכאלי: אפשר להמשיך את פיתוח G250 ולא לעצור.

אברהם מיכאלי: מחר יש ניסויי ביצועי מסלול של המטוס בנבטים.

גדי רגב: כיוון שממילא עושים את כל הניסויים האלה בפיקוח של רת"א, לכן אין בעיה.

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 43.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

יצחק וקנין: אני חוזר לסעיף 40.

בועז חטיבה: ההערה שלנו היא בעצם לא ל-125(ב)(40) אלא לסעיף המהותי.

בועז חטיבה: אני מתנצל שלא הערנו במועד, לא שמנו לב.

בועז חטיבה: בעצם אותה בעיה שהיתה ב-53, שהוועדה קיבלה את ההערה שלנו לגבי החרגת עובד טיס מטעם מפעיל אווירי בהפעלה מסחרית, אנחנו חושבים שאותו דבר צריך לחול ב-150, בדיוק מאותם שיקולים שהיו אז.

בועז חטיבה: אם תהיו מעוניינים אני ארחיב.

בועז חטיבה: בסעיף 53(ב) נוסף סעיף קטן (3) שמחריג עובד טיס.

יצחק וקנין: 150א אומר: "לא יפעיל אדם בשטח ישראל כלי טיס שאינו רשום במדינת ישראל או במדינה חברה ואינו כלי טיס של מדינה זרה כמשמעותו בסעיף 151 אלא באישור המנהל ובהתאם לתנאי האישור".

רון גנט: יוצא מצב שבו בעצם כלי הטיס לא רשום בישראל ואז פועל יוצא מכך שאנחנו נכנסים לתחולה של 53 ואת 53 החרגנו.

רננה שחר: נכון.

רון גנט: אבל צריך אז להחריג גם את הסעיף הזה.

רננה שחר: אני אגיד ואז תחליטו מה לעשות.

רננה שחר: אני חושבת שאם כבר, התיקון על 150 צריך להיות: "לא יפעיל אדם בשטח ישראל כלי טיס שאינו רשום במדינת ישראל ואינו חייב ברישום בה".

רננה שחר: אם הוא לא חייב ברישום בה, אז זה 53.

רננה שחר: כלומר, אם כבר, זה התיקון שצריך להיות.

יערה למברגר: אז אפשר לעשות: שאינו חייב ברישום ואינו רשום.

רננה שחר: אדוני, צריך לפתוח עכשיו את 151?

רננה שחר: אפשר לעשות את זה ב-40, זה פחות אלגנטי.

יערה למברגר: רננה, זה לא מתאים שזה יהיה ב-40.

בועז חטיבה: זה צריך להיות בסעיף המהותי.

בועז חטיבה: רננה, יש גם בעיה עם מפעיל ישראלי שחוכר ממדינה שאינה חברה.

רננה שחר: שזה קורה  השכם והערב ?

בועז חטיבה: לא, אבל אנחנו הרי נותנים מענה לכל המקרים.

בועז חטיבה: המפעיל צריך לבדוק.

בועז חטיבה: לי אין אפשרות לבדוק.

בועז חטיבה: זה בדיוק מה שעשינו ב-53.

בועז חטיבה: בדיוק אותה טענה ואותם נימוקים.

בועז חטיבה: אנחנו לא מעלים פה טענה חדשה.

יצחק וקנין: אני לא אאשר את פסקה 40.

יצחק וקנין: כאשר נצביע על פסקה 40 נצטרך כנראה לתקן את סעיף 153.

איתי עצמון: צריך יהיה בעצם לבחון את הסעיף המהותי שעל הפרתו מוצעת כאן עבירה.

יצחק וקנין: אני לא מצביע על סעיף 40.

רננה שחר: "(44)	מי שהפעיל כלי טיס אזרחי תוך שימוש במיתקן עזר לטיסה שהוא תשתית צבאית, בלא אישור המנהל, או בלא אישור מנהל השירות המטאורולוגי במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים, בהסכמת המנהל, לפי העניין, בניגוד להוראות סעיף 155(ג)(2);"

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 44.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "(45)	מי שהפעיל כלי טיס אזרחי במרחב אווירי שהוקצה לתעופה הצבאית כאמור בסעיף 75, לרבות במרחב אווירי שבו ניתנים שירותי ניהול התעבורה האווירית בידי צבא הגנה לישראל, בלא אישור מראש מאת היחידה הצבאית המנהלת את התעבורה האווירית באותו מרחב או שלא בהתאם להוראותיה, בניגוד להוראות סעיף 155(ג)(3).

רננה שחר: "

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 45.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: את העונשין סיימנו.

רננה שחר: עכשיו אנחנו יכולים לעבור לעיצומים.

רננה שחר: אנחנו עוברים לסעיף  128(22).

רננה שחר: "(22)	מי שהפעיל כלי טיס אזרחי שאינו כלי טיס משטרתי, בתשתית משטרתית או אגב שימוש בה, בלא אישור המנהל, בניגוד להוראות סעיף 154(ג);?

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 22.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

לאה ורון: למה מדלגים על 21?

רננה שחר: כי זה 151.

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 23.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: "(24)	מי שהפעיל כלי טיס אזרחי תוך שימוש במיתקן עזר לטיסה שהוא תשתית צבאית, בלא אישור המנהל,  או בלא אישור מנהל השירות המטאורולוגי במשרד התחבורה והבטיחות בדרכים, בהסכמת המנהל, לפי הענין, בניגוד להוראות סעיף 155(ג)(2).

רננה שחר: "

איתי עצמון: אני רק מזכיר שמדובר בסעיף שמטיל עיצום כספי בשיעור של 50% מהסכום הבסיסי.

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 24.

יצחק וקנין: מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: סעיף 129(8).

רון גנט: אם הופעל מטוס בהתאם להוראת הפקחים, הוראות נת"א, זה לא עומד בסתירה, נכון?

רננה שחר: לא, זה לא עומד בסתירה.

רננה שחר: זה גם לפי סעיף 77 וגם לפי סעיף 155.

יצחק וקנין: אין הערות לסעיף 8. מי בעד?

יצחק וקנין: מי נגד?

יצחק וקנין: הצבעה בעד – רוב נגד – אין נמנעים - אין

יצחק וקנין: הסעיף אושר.

רננה שחר: זהו אדוני, השלמנו את חובתנו, לבד מ-151.

יצחק וקנין: אני נועל את הישיבה.

יצחק וקנין: תודה רבה לכולם.