ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 379, 2010-12-13 15:00

אופיר אקוניס: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכלכלה.

אופיר אקוניס: על סדר היום הצעת חוק תכנון משק החלב, התשס"ח-2008.

אופיר אקוניס: אני מבין שברוב הנושאים שהיו במחלוקת הגיעו להסכמות.

אופיר אקוניס: בסעיף 3, חבר הכנסת מוזס הודיע שהוא מושך את הרביזיה שלו.

שלום שמחון: אני מבקש להודיע הודעת משותפת ביחד עם שר המשפטים.

שלום שמחון: החלטנו להגיש הסתייגות על התוספת שהציג חבר הכנסת אילטוב, באשר לניגוד עניינים.

אופיר אקוניס: התוספת היא הפתרון כביכול.

אופיר אקוניס: הממשלה מסתייגת.

אופיר אקוניס: זה זכותה.

ערן אטינגר: הפתרון נעוץ במודל שהוצב בפני הוועדה.

אופיר אקוניס: אבל העיקרון מקובל?

ערן אטינגר: התוספת הזאת בעצם מאפשרת להשתתף בדיון גם כאשר יש ניגוד עניינים אישי, מעבר למגזרים ולמשותף לשאר הגורמים.

ערן אטינגר: זאת תוספת שלדעתנו אין לה מקום ולכן הממשלה תגיש הסתייגות.

אופיר אקוניס: אם הממשלה תגיש הסתייגות זה אומר שתוגש הסתייגות במליאה.

אתי בנדלר: בוודאי, במליאה.

אתי בנדלר: אדוני השר, מכיוון שאמרת את זה באופן אישי כאן אז אני לא צריכה ממך עוד מכתב בעניין הזה.

אתי בנדלר: לעומת זה, משר המשפטים אני מבקשת לקבל מכתב.

שלום שמחון: המכתב יהיה משותף.

אופיר אקוניס: תכתוב מכתב לוועדה.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת אפללו, רצית להעיר על העניין הזה?

אלי אפללו: יש לי הרבה הערות, אבל בינתיים עדיין לא.

אופיר אקוניס: אגב, גם חברי הכנסת יכולים להגיש הסתייגויות.

אופיר אקוניס: משעשע אותי שהממשלה מגישה הסתייגויות להצעת חוק שלה.

לאה ורון: היא מגישה הסתייגות להצעה שנתקבלה כאן בוועדה.

אופיר אקוניס: אדוני השר, לא היית שותף לחוק רישיונות-זיכיונות, שם הממשלה הגישה כל הזמן עשרות רביזיות על הצעת החוק של עצמה.

אופיר אקוניס: זה דבר שלא ראיתי אף פעם.

אפרת אביאני: ברשותכם, אמשיך בהקראת הסעיפים בפרק ד': מועצת החלב.

אפרת אביאני: אני מתחילה בסעיף 17.

אפרת אביאני: סעיף 17 – סייג לתחולת הוראות בעניין חברה לתועלת הציבור     "(א)	הוראות סעיפים 345יא, ו-345כ לחוק החברות, התשנ"ט-1999 (להלן – חוק החברות), לא יחולו על מועצת החלב.

אפרת אביאני: (ב)     (1) 	על אף האמור בסעיף 345יב לחוק החברות, עסקה של מועצת החלב עם דירקטור או חבר ועדת ביקורת או עם תאגיד בשליטתו של מי מהם, אשר מתקיימים לגביה התנאים שבסעיף 35(ה), אינה טעונה אישורם של האסיפה הכללית ובית המשפט ואינה טעונה הודעה לרשם ההקדשות.

אפרת אביאני: (2)	על אף האמור בסעיף 345יב(2) לחוק החברות, עסקה חריגה של מועצת החלב עם בעל מניה בחברה שמתקיימים לגביה התנאים לפי סעיף 35(ה)(1) עד (3) טעונה אישור ועדת הביקורת והדירקטוריון, ואם לא נקבע אחרת בתקנון החברה – גם אישור האסיפה הכללית ואינה טעונה אישור בית-המשפט.

אפרת אביאני: (3)	על אף האמור בסעיף 345יב(3) לחוק החברות, עסקה שאינה עסקה חריגה של מועצת החלב עם בעל מניה במועצה אינה טעונה הודעה לרשם ההקדשות.

אפרת אביאני: (4)	המועצה תכלול דיווח לגבי עסקאות שאושרו לפי סעיף זה, בסעיף נפרד בדוח המילולי כמשמעותו בסעיף 345כד לחוק החברות.

אפרת אביאני: (ג)	על אף האמור בסעיף 345יח לחוק החברות, לא ימונה חוקר לחקור בענייניה של מועצת החלב אלא על פי בקשת המנהל הכללי של המשרד או בהסכמתו.

אפרת אביאני: "     	מכיוון שמועצת החלב היא, לפי חוק החברות, חברה לתועלת הציבור, ויש בחוק החברות הוראות כלליות לעניין חברות לתועלת הציבור, יש מקום לעשות התאמה בין ההוראות הכלליות למצב המיוחד של מועצת החלב.

אפרת אביאני: זה סעיף שמחריג חלק מהוראות החוק בעניין חברות לתועלת הציבור לגבי מועצת החלב.

אפרת אביאני: למשל סעיף 345יא מדבר על שיעור הוצאות מרבי, וסעיף 345כ מדבר על הוראות פירוק.

אפרת אביאני: מכיוון שיש הוראות ספציפיות בחוק החלב אין צורך להפנות להוראות הכלליות שבחוק החברות.

אפרת אביאני: בנוסף, יש כאן הוראות לעניין אישור עסקאות עם בעלי עניין.

אפרת אביאני: בגלל המבנה המיוחד של מועצת החלב הכללים הרגילים של עסקאות עם בעלי עניין בחברות לתועלת הציבור לא מתאימים ויש כאן הסדרים שהותאמו לסיטואציה המיוחדת של מועצת החלב.

אפרת אביאני: אבקש מעו"ד רוני טלמור ממשרד המשפטים להסביר עוד, אם יש צורך.

רוני טלמור: הרעיון שאנחנו מתמודדים אתו הוא שבמועצת החלב, בשונה מגופים אחרים, נמצאים גופים שיש להם עניין ויכול להיות להם עניין גם בעסקאות.

רוני טלמור: המטרה שלנו לאפשר לדברים להתנהל בצורה תקינה ושוטפת, כאשר הנחת העבודה שלנו היא שהמבנה של החברה ושל הדירקטוריון, שבעצם משקף את מכלול האינטרסים, יוצר איזון פנימי שהוא, ביחד עם הפיקוח של משרד החקלאות, נותן איזונים מספיקים.

רוני טלמור: לכן אפשר לוותר על חלק מן הרגולציה שיש לגבי חברות רגילות לתועלת הציבור ובאופן הזה להקל על התקשרויות שבסופו של דבר הן התקשרויות די שוטפות.

רוני טלמור: אם תרצו, אפרט את סוגי העסקאות שמדובר בהן.

רוני טלמור: פסקה (ב)(1) עוסקת בעסקה עם הדירקטור עצמו.

רוני טלמור: בהתקיים אותם תנאים שאושרו בוועדה בישיבה הקודמת בהקשר של ניגוד עניינים, אנחנו אומרים שאנחנו מוותרים על פרוצדורה של אישור באסיפה הכללית.

רוני טלמור: אנחנו בעצם מסתפקים בדיון בדירקטוריון ובוועדת הביקורת, וגם מוותרים על אישור בית-המשפט, שגם הוא נדרש לגבי חברה לתועלת הציבור, וגם כל מה שקשור להודעות לרשם ההקדשות – אנחנו מסתפקים בדיווח שנתי שנזכר בפסקה (ב)(4).

רוני טלמור: פסקה (ב)(2) עוסקת בעסקה לא עם דירקטור אלא עם בעל מניה.

רוני טלמור: כפי שהנוסח מנוסח כרגע יש בו איזה קושי.

רוני טלמור: זה עניין טכני של נוסח, כי התנאים שמפורטים הם תנאים שצריכים להתקיים לגבי דירקטור ולא לגבי בעל מניה, אבל הכוונה שאם במהלך האישור בדירקטוריון ובוועדת הביקורת התקיימו התנאים האלה אז יקום החריג שמדובר עליו כאן, והוא שנסתפק באישור של ועדת הביקורת והדירקטוריון, ואפשר יהיה בתקנון החברה גם לקבוע שלא נדרש אישור האסיפה הכללית, וגם אנחנו פוטרים מאישור בית-המשפט.

רוני טלמור: שוב אנחנו יוצרים כאן מסלול קל יותר לעסקאות שעל-פי מה שלמדנו נמצאות במהלך החיים השוטף של החברה.

רוני טלמור: פסקה (ב)(3) מתייחסת לעסקה שאיננה חריגה, כלומר העסקה הכי רגילה בעולם.

רוני טלמור: אנחנו אומרים גם עליה שהיא לא טעונה הודעה לרשם ההקדשות.

אופיר אקוניס: יש הערות?

אריאל עמינצח: בהמשך לדבריה של עו"ד רוני טלמור, ההתייחסות בפסקה (ב)(2) לסעיף 35(ה)(1) עד (3) שגויה מבחינה משפטית.

רוני טלמור: זה יתוקן.

רוני טלמור: זה עניין טכני.

רוני טלמור: נאמר שאם יש עסקה חריגה עם בעל מניה והיא אושרה על-ידי ועדת הביקורת והדירקטוריון באופן שהפסקאות האמורות בסעיף 35 התקיימו, אזי יקום החריג.

רוני טלמור: הרי העסקה הזאת בכל מקרה טעונה דיון בדירקטוריון ובוועדת הביקורת.

רוני טלמור: בעיניי זה עניין של נוסח.

דוני טולדנו: יש בעלי מניות שאין להם דירקטורים.

קריאה: אז הסעיף לא חל לגביהם בכלל.

ישראל בליט: בעלי המניות זה רק המחלבות, דרך אגב, שלוש המחלבות.

רוני טלמור: לא רק המחלבות.

ישראל בליט: זה רק המחלבות.

ישראל בליט: תבדקי.

אריאל עמינצח: יש כאן קושי, שמקשים על בעל מניות שיש לו דירקטור לעומת בעל מניות שאין לו דירקטור.

אריאל עמינצח: נוצר כאן איזה קישור שדיברנו עליו כבר בשנה שעברה.

רוני טלמור: אני מזכירה שמדברים כאן על עניין מגזרי, לא על עניין אישי, לכן אני לא רואה את הקושי שאתה מתאר.

אריאל עמינצח: מדברים על עסקה חריגה עם בעל מניה אישי.

רוני טלמור: אבל לגבי הדיונים, התנאי שצריך להתקיים כדי שהפטור יחול הוא תנאי שמתקיים ברמה המגזרית ולא ברמה האישית, ולכן אני לא רואה את הקושי שאתה מדבר עליו.

אריאל עמינצח: צריך לראות את הדרך שבה זה ינוסח.

רוני טלמור: חבל שאתם  מעלים את זה בדיון האחרון, בחצי השעה האחרונה שיש לדון בחוק.

דוני טולדנו: אנחנו מעלים את זה כבר חצי שנה.

אתי בנדלר: אני מצטערת, לא תוכלו לראות את הנוסח האחרון.

אתי בנדלר: אם יש לכם הערות על העקרונות שעליהם דיברה כרגע עו"ד טלמור, עליהם אתם יכולים להגיב.

דוני טולדנו: אסביר את ההערה.

דוני טולדנו: סעיף 35, שדן במניעוּת של דירקטורים, בעינו עומד.

דוני טולדנו: אין קשר בינו ובין הסעיף על עסקה חריגה עם בעל מניה.

דוני טולדנו: זה עומד לחוד, וזה עומד לחוד.

דוני טולדנו: הסעיף הזה לא בא לגרוע מן הסעיף ההוא ולכן גם אין להתלות אותם זה בזה.

דוני טולדנו: הדוגמה הטובה ביותר היא מקרה של בעל מניה שאין לו דירקטור ואז – תקראו את הסעיף הזה, הוא פשוט לא תופס לגבי בעל מניה כזה.

דוני טולדנו: כל שאנו אומרים, סעיף 35 בעינו עומד.

דוני טולדנו: דירקטור צריך לפעול בתום-לב, עליו להודיע מראש על עניינו, הכול נכון.

דוני טולדנו: אין קשר בין זה ובין הסעיף של אישור עסקאות בעלי עניין.

ערן אטינגר: את הסיטואציה הספציפית הזאת נפתור.

ערן אטינגר: הבהירה כאן עו"ד טלמור שהסעיף ינוסח כך שהוא יחול רק כשהוא רלוונטי.

אופיר אקוניס: יש הערות נוספות?

אופיר אקוניס: אם אין, אפשר להצביע על סעיף 17.

אופיר אקוניס: מי בעד?

אופיר אקוניס: מי נגד?

אופיר אקוניס: מי נמנע?

אופיר אקוניס: הצבעה     בעד סעיף 17 – 3 נגד – אין  נמנעים – אין הסעיף נתקבל.

אופיר אקוניס: סעיף 17 נתקבל.

לאה ורון: חבר הכנסת שי חרמש הצביע במקום חבר הכנסת רוברט טיבייב.

אפרת אביאני: סעיף 18 – פירוק המועצה     "(א)	פירוק מועצת החלב ייעשה בידי בית משפט בלבד, לפי הוראות פרק י"ב לפקודת החברות [נוסח חדש], התשמ"ג-1983 (להלן – פקודת החברות), ובלבד שלא תוגש בקשה לפירוק על ידי מועצת החלב או על ידי בעל מניות בה אלא בהסכמת המדינה שתינתן בהחלטת הממשלה; על הגשת בקשה לפירוק מועצת החלב ועל הגשת כל בקשה אחרת במסגרת הליך הפירוק, ימסור המבקש הודעה גם ליועץ המשפטי לממשלה.

אפרת אביאני: (ב)	נוסף על האמור בכל דין, רשאים אלה להגיש לבית המשפט בקשה לפירוק מועצת החלב כאמור בסעיף קטן (א), כמפורט להלן ולפי העניין:     (1)	היועץ המשפטי לממשלה – באחת מעילות אלה:     (א)	אם סבר כי פעולות המועצה מתנהלות בניגוד לחוק, למטרות המועצה או למסמכי היסוד, ובלבד שניתנה למועצה התראה, בכתב, לתקן את המעוות והיא לא עשתה כן בתוך זמן סביר לאחר קבלת ההתראה;     (ב)	אם מי שנתמנה לבצע חקירה לפי סעיף 345יח לחוק החברות המליץ על פירוק מועצת החלב;     (2)	הממשלה – באחת מעילות אלה:     (א)	אם התקבלה החלטת ממשלה כי מימוש מטרות המועצה לפי חוק זה אינו אפשרי או שהמועצה אינה מגשימה את מטרותיה;     (ב)	אם התקבלה החלטת ממשלה שאין עוד צורך בקיומה של מועצת החלב.

אפרת אביאני: (ג)	הוגשה לבית המשפט בקשה לפירוק מועצת החלב, למעט בקשה לפי סעיף קטן ב(2)(ב), לא יורה בית המשפט על הפירוק אלא לאחר שנוכח כי בנסיבות העניין לא ניתן להביא לפעילות תקינה של המועצה או למימוש מטרותיה.

אפרת אביאני: (ד)	החליט בית המשפט על פירוק מועצת החלב, רשאית הממשלה להודיע לבית המשפט כי חברה אחרת תמלא את תפקידי מועצת החלב לפי חוק זה ממועד פירוקה של מועצת החלב; הודיעה הממשלה כאמור, יוקנו לאותה חברה, החל במועד הפירוק, סמכויות מועצת החלב, ויחולו עליה הוראות חוק זה החלות לגבי המועצה, בשינויים המחויבים ובשינויים שיורה בית המשפט.

אפרת אביאני: "     	מכיוון שמדובר כאן בחברה פרטית שניתנות לה סמכויות סטטוטוריות, צריך שהחוק גם ייצור את המנגנון לפירוק המועצה בכלל, ולפירוק שלה מסמכויותיה במקרים שהיא לא מתפקדת.

אפרת אביאני: צריך לזכור, שוב, שהיא חברה פרטית ולכן גם נושה יכול להגיש בקשה לפרק אותה, אבל יש כאן מגבלות.

אפרת אביאני: צריכה להינתן בקשה בהסכמת המדינה, בהחלטת ממשלה; פירוק המועצה יכול להיעשות רק באמצעות בית-המשפט; ונקבעו גורמים שיכולים להגיש את הבקשות: או היועץ המשפטי לממשלה מטעמים של אי-חוּקיוּת בהתנהלות של המועצה, או הממשלה מטעמים של התייתרות המועצה או התייתרות הצורך בתכנון.

אפרת אביאני: אלה המקרים עליהם מדבר הסעיף.

אפרת אביאני: בנוסף, סעיף קטן (ד) עוסק בהעברת הסמכויות של המועצה לחברה אחרת, לא במקרים שבהם הממשלה החליטה שאין צורך בתכנון או שאין צורך במועצה, אלא באמת רק במקרים של אי-חוּקיוּת כפי שמופיע בחלק הראשון של הסעיף

ישראל חסון: אבל בחיים אנחנו מכירים מצבי ביניים, שבהם צריך איזה גורם שינהל בשלב הביניים.

רוני טלמור: אני מבקשת להבהיר שהסעיף הזה לא מחליף את הסדרי הפירוק שיש בדיני החברות, אלא מוסיף לגביהם כמה כללים.

רוני טלמור: כלומר, יחולו דיני הפירוק הרגילים, ואתה צודק לגבי הצורך במפרק, מפרק מפעיל וכולי.

רוני טלמור: כל הדינים הללו יחולו.

רוני טלמור: יש כאן שאלות איך יוזמים פירוק ובשל אילו סיבות.

רוני טלמור: בגלל התפקידים הציבוריים, מצד אחד, כאשר גורם כלשהו מגיש בקשה לפירוש, יש חשיבות שהגורמים הציבוריים הרלוונטיים יידעו על כך.

רוני טלמור: מצד שני, יש חשיבות לאפשר לגורמים הציבוריים דרך לפרק את החברה גם אם זה לא עילת פירוק קלסית.

רוני טלמור: למשל אם התקבלה החלטת ממשלה שהמועצה כבר לא אמורה למלא את התפקידים האלה, זאת צריכה להיות עילת פירוק למרות שזה לא עילת פירוק קלסית בדיני החברות הרגילים.

רוני טלמור: אבל מעבר להוראות המיוחדות שיש כאן, דיני הפירוק הרגילים חלים ונותנים מענה גם לְמה שאתה מתייחס אליו.

ישראל חסון: אני לא מצליח להבין את זה עד הסוף.

ישראל חסון: אם מועצת החלב לא ממלאת את תפקידה, בואו נלך לדוגמה הזאת, כי אם אין צורך בה אז אין צורך, זה בסדר, לא בוער לנו.

ישראל חסון: אם היא לא ממלאת את תפקידה וסבור שר החקלאות ופיתוח הכפר שנגרם נזק למשק החלב כתוצאה מתפקוד מועצת החלב, בשלב הזה הוא צריך להתניע תהליך.

ישראל חסון: נכון?

ישראל חסון: התנעת התהליך יכולה לקחת זמן רב מאוד.

ישראל חסון: עד אשר תתקבל ההחלטה לפרק את מועצת החלב נוצר מין מצב ביניים שיכול להימשך פרק זמן לא מבוטל, כאשר מועצת החלב לא מתפקדת, המשק הזה מופקר ואין לנו אלטרנטיבה.

ישראל חסון: אני טועה?

רוני טלמור: אנסה לענות על שאלתך.

רוני טלמור: בגלל המעמד הציבורי המיוחד של החברה, יש בעצם שני מסלולים לשר החקלאות לפעול בסיטואציה הזאת.

רוני טלמור: מסלול אחד הוא ללכת דרך הממשלה לעילת פירוק בבית-המשפט.

רוני טלמור: אני קוראת לזה המסלול האזרחי.

רוני טלמור: אתה צודק שיש לזה מחיר מסוים של זמן, פרוצדורה וכולי.

רוני טלמור: המסלול השני הוא להגיע בחזרה לכנסת, משום שמי שנתן את הסמכויות לחברה הפרטית הזאת להיות גוף מעין ציבורי, או ציבורי לגמרי, היא הכנסת, והכנסת יכולה גם לשלול את המעמד המיוחד הזה ולתת את הסמכויות הרלוונטיות לגורם אחר.

רוני טלמור: לכן המסלול שאנחנו מתארים כאן הוא אחד משני מסלולים אפשריים, אבל בהחלט אפשר יהיה להגיע גם לכנסת אם יהיו שיקולים שזה מהיר יותר.

ישראל חסון: זה גורם אצלי לחשש.

ישראל חסון: בוועדה הזאת דנו במועצת הזית, דנו כאן בכל מיני מועצות שיש להן סמכויות פחותות מאשר יש למועצת החלב.

שאול פלס: להיפך.

שאול פלס: אלה מועצות סטטוטוריות עם סמכויות הרבה יותר מרחיקות-לכת.

ערן אטינגר: אבל, מצד שני, לאותן מועצות, היות והן תאגידים סטטוטוריים ויש להן רק מה שקבוע בחוק שהקים אותן, יש כלים פחותים לטפל בבעיות.

ערן אטינגר: כאן היות וחל חוק החברות, שהוא חוק משוכלל, וחוק החלב שיש בו גם הסדרים ספציפיים – כי הכול שאלה של חלופות – מערכת הכלים המשולבת של חוק החברות וחוק החלב נותנת מענה משופר לטיפול במקרים בעייתיים ביחס למה שאנו מכירים מתאגידים סטטוטוריים.

ישראל חסון: בעיניי שר החקלאות ופיתוח הכפר מוותר כאן על סמכותו, משום שהוא מתניע תהליך, זה הולך לבית-המשפט ושם אנחנו יכולים להתחיל להפעיל את הסמכויות של חוק החברות, שהוא חוק קצת יותר משוכלל.

ישראל חסון: נכון?

רוני טלמור: זה נכון, אבל איפה שר החקלאות ויתר על סמכות שלו?

ישראל חסון: אסביר לך.

ישראל חסון: עכשיו אנחנו נכנסים למינוי מפרק, נכנסים לכל התהליך שהוא תהליך אזרחי לחלוטין.

ישראל חסון: נכון?

ישראל חסון: באותו רגע מה תפקידו של שר החקלאות ופיתוח הכפר?

ישראל חסון: כאשר רשות מקומית לא מתפקדת שר הפנים נשאר נושא באחריות, ממנה ועדה קרואה.

ישראל חסון: כאן אנחנו אומרים שכל מועצת החלב, במקרה שיש בעיה - - -

רוני טלמור: אני מבינה מה מפריע לך.

רוני טלמור: אגיד לכן מאין נובע השוני.

רוני טלמור: השוני  נובע מכך שאנו מטפלים כאן בגוף פרטי שלממשלה יש בהשתתפות בו חלק קטן מאוד.

רוני טלמור: יש שם נציגי ממשלה אבל הם אפילו לא מהווים רוב, ואפילו לא רוב קטן.

רוני טלמור: לצורך העניין, אתה צריך להתייחס אליהם כאל חברה פרטית לגמרי.

רוני טלמור: הממשלה איננה בעלת מניות.

רוני טלמור: לגבי גופים סטטוטוריים ולגבי השלטון המקומי, הממשלה יכולה לראות את עצמה - - -

עליזה כהן: במה שקשור למכסות ולניהול ולוויסות, הסמכויות מצויות במילא בידי השר והוא מאציל אותן למועצה.

רוני טלמור: רציתי להבהיר לך בהמשך לדבריו של עו"ד אטינגר, בתאגיד סטטוטורי, ברשות מקומית, בגופים סטטוטוריים אפשר לראות את הממשלה, בגדול, כמעין בעלת מניות שנמצאת מלמעלה באמצעות החוק, באמצעות הסמכויות.

רוני טלמור: אין בעל מניות אחר.

רוני טלמור: כאן אתה מדבר על גוף שהוא חברה פרטית.

רוני טלמור: הממשלה משתתפת בו, יש לה כמה נציגים, אבל בסך הכול רוב הבעלות פרטית לחלוטין.

רוני טלמור: לכן השר לא יכול לנהוג כ"בעל מניות" ולהגיד: בסדר, עכשיו אני לוקח מן האסיפה הכללית את הסמכויות לעצמי ושולט על מה שקורה שם.

רוני טלמור: זה בהפשטה.

ישראל חסון: הבנתי.

ישראל חסון: בסדר.

עליזה כהן: מעניין אותך מה יקרה עם הענף אחרי שהמועצה - - -

ישראל חסון: שוכנעתי.

אופיר אקוניס: אם חבר הכנסת חסון שוכנע, ועוד במהירות יחסית, זה בהחלט לא עניין של מה בכך.

דוני טולדנו: יש לי עוד הערה אחת.

דוני טולדנו: על-פי סעיף קטן 18(ד) יש אפשרות לממשלה לאחר פירוק המועצה להחליף אותה בתאגיד אחר.

דוני טולדנו: האם אין על זה שום מגבלה?

דוני טולדנו: היינו מקווים שלפחות ייאמר שהמועצה החדשה תהיה בהרכב דומה למועצה הנוכחית.

דוני טולדנו: בעצם ברגע שמופעל סעיף קטן 18(ד) הממשלה יכולה להודיע שמועצת החלב החדשה תהיה מורכבת מנציגי משרד החקלאות ומשרד האוצר בלבד.

ערן אטינגר: יש כאן פיקוח של בית-המשפט.

דוני טולדנו: רק על הפירוק.

דוני טולדנו: לא על ההודעה.

דוני טולדנו: ההודעה היא של הממשלה.

דוני טולדנו: לאחר שהחליט בית-המשפט על פירוק רשאית הממשלה להודיע, וזהו, ואז זה בידיה.

דוני טולדנו: זה צריך להיות תאגיד שלפחות מייצג את המגזרים השונים.

רוני טלמור: החוק הזה נותן הכרה כרגע לתאגיד קיים אבל אין כאן אמירה כללית שכל מועצת חלב שאי-פעם תקום צריכה להיות בדיוק התאגיד הקיים הנוכחי.

רוני טלמור: אם התאגיד הקיים ייכשל, חס וחלילה, ואני כמובן מקווה ומאמינה שזה לא יקרה, אז בידי הממשלה צריכה להישאר הסמכות המלאה להחליט מי הגוף המתאים להחליף אותו.

ערן אטינגר: ייתכן שההרכב הקיים הוא שגרם לשיתוק, לכן אין מקום להגביל מראש את ההרכב.

דוני טולדנו: עו"ד רוני טלמור, לפני שתי דקות אמרת שבתאגיד הזה הממשלה היא מיעוט, היא אפילו לא רוב.

דוני טולדנו: האם אפשר ליצור תאגיד שרק המדינה תהיה בו נציגה ואילו המחלבות והיצרנים לא יהיו?

דוני טולדנו: על-פי סעיף קטן 18(ד) זה אפשרי.

רוני טלמור: למה לא?

דוני טולדנו: אם הגענו למצב הזה, צריך לחזור לכנסת ולקבוע הסדר ראשוני חדש.

דוני טולדנו: זה אומר שכל מבנה החוק הזה יצטרך להשתנות.

רוני טלמור: הממשלה תוכל תמיד לעשות את זה, וגם הכנסת תוכל תמיד לעשות את זה.

רוני טלמור: אף אחד לא מגביל אותן.

קריאה: הכנסת יכולה לעשות הכול, זה ברור.

אופיר אקוניס: יש הערות נוספות?

אופיר אקוניס: אין.

אופיר אקוניס: מי בעד סעיף 18?

אופיר אקוניס: מי נגד?

אופיר אקוניס: מי נמנע?

אופיר אקוניס: הצבעה     בעד סעיף 18 – 3 נגד – אין  נמנעים – אין הסעיף נתקבל.

אופיר אקוניס: סעיף 18 נתקבל.

אפרת אביאני: סעיף 19 – דין נכסים בפירוק     "לאחר שנפרעו חובות מועצת החלב לנושיה במלואם, יועברו נכסי המועצה העומדים לחלוקה בפירוק למי שיורה בית המשפט, לאחר שקיבל את המלצת השרים לעניין זה, כדי שישמשו לטובת משק החלב ומוצריו; ואולם, אם הודיעה הממשלה כאמור בסעיף 17(ד), יועברו נכסי המועצה, על פי הוראות בית המשפט, לחברה כאמור באותו סעיף.

אפרת אביאני: "     	הסעיף מדבר בעד עצמו.

אפרת אביאני: למשרד החקלאות היה ניסיון עם תאגידים סטטוטוריים שהתפרקו, והשאלה איך לחלק את הנכסים שלהם, למי הם שייכים בעצם – הם שייכים לענף, למגדלים, לאיזה חלק מן המגדלים?

רוני טלמור: זה חלק מן המגבלה לגבי פירוקים של חל"ץ.

רוני טלמור: בחברה לתועלת הציבור, מכיוון שאסור לחלק בה רווחים וחלוקה היא גם במסגרת של פירוק, זה אחת הבחינות לעמידה בהוראות של חל"ץ.

רוני טלמור: לכן היה חשוב לנו להסדיר בחקיקה שהנכסים אמורים להתחלק באופן כזה, אל"ף, שהממשלה תחליט, ובי"ת, שהם יחזרו לשרת את טובת משק החלב ומוצריו, אלא אם כן תקום חברה שאמורה למלא את אותם תפקידים, שזה בדיוק אותו דבר, לטובת משק החלב ומוצריו.

אופיר אקוניס: יש הערות?

אופיר אקוניס: אם לא, נצביע.

אופיר אקוניס: מי בעד סעיף 19?

אופיר אקוניס: מי נגד?

אופיר אקוניס: מי נמנע?

אופיר אקוניס: הצבעה     בעד סעיף 19 – 3 נגד – אין  נמנעים – אין הסעיף נתקבל.

אופיר אקוניס: סעיף 19 נתקבל.

אפרת אביאני: גמרנו את פרק ד'.

אפרת אביאני: אפשר לחזור להתחלה.

אפרת אביאני: "(א)	שיווק חלב ומוצריו בישראל יהיה מייצור מקומי בלבד, או מייבוא שהותר על פי סעיף קטן (ב) או לפי כל דין.

אפרת אביאני: (ג)	לעניין סעיף זה, "מוצר חלב" – מוצר שאינו חומר גלם חלבי, המכיל חלב גולמי או חומרי גלם חלביים בשיעור העולה על חמישים אחוז ממשקלו.

אפרת אביאני: "

אפרת אביאני: התנהל כאן דיון לגבי התוספת "לפי כל דין" והמשמעויות שלה.

אפרת אביאני: אנחנו סבורים שהתוספת הזאת נחוצה.

רחמים אליהו: באשר לייבוא, ככל הידוע לנו מנתונים שברשות ארגון החלב, כשמדברים על 19% ייבוא אין הכוונה לייבוא חלב במכלים, אלא על גבינות ומוצרי חלב.

רחמים אליהו: 19% של מוצרי חלב שווה מינימום 350 מיליון ליטר חלב, שהוא בערך 30% מייצור החלב המקומי.

רחמים אליהו: אפשר להוריד את זה ב-50% ולהעלות את המכסות ואז להוריד את מחיר המטרה, ואז גברת כהן תיהנה ממוצר בסיסי זול יותר.

רחמים אליהו: כל הזמן מדברים מה גברת כהן תעשה, איך תשיג את המחיר הבסיסי.

רחמים אליהו: זה בדיוק הנוסחה.

רחמים אליהו: לא צריך ללמוד באוניברסיטה בשביל זה.

אתי בנדלר: מה אתה מציע בפועל?

רחמים אליהו: אני מציע להוריד ב-50% את היקף הייבוא ולהעלות את היקף הייצור המקומי.

אתי בנדלר: הסעיף הזה לא עוסק בהיקף הייבוא של מוצרי חלב.

רחמים אליהו: הוועדה יכולה להגביל את היקף הייבוא.

שי חרמש: אי אפשר להגביל.

שי חרמש: יש הסכמים בין-לאומיים.

יעקב כץ: אנחנו לא אוהבים את זה, אבל אנחנו מוותרים בעניין הזה למען החוק.

יעקב כץ: אנחנו מקווים שהסעיף הזה לא ינוצל כדי לפתוח יותר ויותר את הייבוא אלא שיישמר הסטטוס קוו.

יואב צור: הדבר שהכי מציק לנו בייבוא זה אבקות חלב, תערובות ומכס.

יואב צור: ראוי שהמחוקק ייתן דעתו להגדיר במטרת החוק שגם תערובת היא אבקת חלב.

יואב צור: מאותו רגע אנחנו מוגנים על-ידי כל ההגנות שיש לנו היום.

יואב צור: פשוט סעיף התערובת – הדבש מוגדר היום בטעות כתערובת – יוגדר כאבקת חלב.

אתי בנדלר: זה קשור להגדרה "מוצר חלב".

קריאה: מוצר חלב הוא מוצר על בסיס חלב.

קריאה: אני חושב שפתרנו את זה דרך הסעיף האחרון.

ישראל חסון: אני מבין שאם תהיה דרישה להסיר את זה אז תהיה כאן התנגדות של משרד האוצר?

אתי בנדלר: באופן נחרץ.

יעקב כץ: לא ביקשנו להסיר.

ישראל חסון: שמשרד האוצר יגיש הסתייגות וכאשר נגיע למליאה הוא ינמק את זה.

שלום שמחון: למה הכוחנות הזאת?

ישראל חסון: זה לא כוחנות.

ישראל חסון: אני מקבל את התפיסה שנאמרת כאן.

ישראל חסון: למה לא?

ישראל חסון: שמשרד האוצר יבוא וינמק את זה.

אתי בנדלר: מה שהם הציעו לא קשור ל"לפי כל דין".

יעקב כץ: זה מסכן את החוק.

יעקב כץ: במשקלות הכלליים, על זה אנחנו מוכנים לוותר על מנת לא לסכן את החוק.

שלום שמחון: חבר הכנסת ישראל חסון, אנחנו נמצאים בוועדה שלב לבה הוא הדאגה לצרכן.

שלום שמחון: בואו לא נהיה כולנו גיבורים.

שלום שמחון: נמצאים כאן בעיקר בעלי עניין, רק לא הצרכנים.

שלום שמחון: אני אומר את זה דווקא כחקלאי.

שלום שמחון: נוצרת כאן תמונת מצב שלכאורה אנחנו בעלי הבית של הצרכנים ושאנחנו לא יודעים להתחייב בפניהם לשמור על הזכויות שלהם.

שלום שמחון: זה לא נכון.

שלום שמחון: נשמר כאן האיזון הנכון מאוד.

שלום שמחון: אפשר להחליט לחסום את מדינת ישראל בכלל בפני ייבוא.

שלום שמחון: מה המשמעות של זה?

שלום שמחון: בסופו של דבר תהיה פגיעה אמיתית בצרכן.

שלום שמחון: תתאר לך שמחר בבוקר החבר'ה האלה לא יידעו לייצר את כמויות החלב, כפי שכבר קרה.

שלום שמחון: אני מחפש על המדף כבר למעלה מחודש את החמאה הכי טובה בעולם, של "תנובה", ולא מוצא אותה.

שלום שמחון: תשאל את עצמך למה אני לא מוצא אותה.

שלום שמחון: לא כי הם לא רוצים לייצר את חמאת "תנובה".

שלום שמחון: מה קורה בפועל?

שלום שמחון: בסוף עקרת הבית קונה חמאה במחיר 8.5-24 שקלים, כאשר חמאת "תנובה" עולה 3.09 שקלים.

שלום שמחון: אני מקווה שאתה סולח על הבקיאות שלי במחירים, מנכ"ל תנובה.

אריה שור: אם כבר נכנסת לפרטים, לא פירטת למה אין חמאה.

אריה שור: כהרגלך אתה מאשים בזה את המחלבות.

אריה שור: בואו נראה למה אין חמאה.

שלום שמחון: חס וחלילה, לא האשמתי אף אחד.

אריה שור: אין חמאה כי אין מספיק חלב.

שלום שמחון: כי אתם מעדיפים לייצר מוצרים אחרים.

אריה שור: ממש לא.

שלום שמחון: אסור לנצל כאן מציאות ולהכות בצרכן.

שלום שמחון: חבל, זה סתם מיותר.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת חסון, רצית להוסיף עוד משהו בעניין הזה?

אופיר אקוניס: הדיון הזה התנהל כבר בישיבה הראשונה.

ישראל חסון: אני לא מתכוון כרגע לפתוח את הדיון משום שבסוף אני גם ארים את היד.

ישראל חסון: ארים את היד בעד או נגד, ואני כבר אומר לכם שאני לא אתן את ידי ל"לפי כל דין", לא משנה מה יגידו כאן.

אופיר אקוניס: מה הבעיה שלך עם "לפי כל דין"?

ישראל חסון: אדוני השר, אגיד לך בצורה פשוטה מאוד.

ישראל חסון: בסופו של יום השימוש בסעיף הזה, הפתיחה או הריסון של הייבוא והייצוא כפופים לשיקולים כלכליים של משרד האוצר.

ישראל חסון: מאחר ומשרד האוצר גורם לי ב-4 השנים האחרונות רק כל הזמן לחשוד ולייצר לו מנגנוני בקרה, הוא עשה את זה היטב בהתפלת המים, שאתה כחקלאי יודע מה המשמעות של זה, ראינו מה קרה לנו רק לפני שבוע עם כיבוי-אש שהיום כולנו רצים בעניין הזה, מותר לי להיות חשדן ולהגיד: אני לא מפקיד כוח כזה בצורה לא מרוסנת בידו של משרד האוצר.

ישראל חסון: נקודה.

ישראל חסון: כי מחר הוא יקבל החלטה שיותר זול לו לייבא מאשר לייצר.

ישראל חסון: משרד האוצר החליט בשנת 2003 בצורה צינית שלא כדאי לו להתפיל מים והגענו למצב שאנחנו מתייבשים.

ישראל חסון: משרד האוצר החליט בשנת 2002 החלטות שנוגעות להשקעות בתשתיות כאלה או אחרות ואנחנו רואים מה קרה.

אופיר אקוניס: יש דוגמאות נוספות.

ישראל חסון: אני בכוונה לא הופך את זה לוויכוח פוליטי.

ישראל חסון: אני לא מוכן לתת לכך את ידי ולהשאיר סעיף בידי משרד האוצר.

אופיר אקוניס: אתה מציע להוריד את המילים "לפי כל דין"?

ישראל חסון: כן.

איציק בן דוד: למשרד האוצר יהיה אותו חופש פעולה.

אופיר אקוניס: מה יקרה אז?

ישראל חסון: משרד האוצר יתנגד.

ישראל חסון: אין לי בעיה עם זה.

ישראל חסון: שיעמוד ויתנגד מעל דוכן הכנסת.

אופיר אקוניס: שר החקלאות, מה אתה אומר?

שלום שמחון: אז ניאלץ למשוך את הצעת החוק.

שלום שמחון: עשינו כאן יותר מדי פשרות.

ערן אטינגר: התוספת לסעיף הזה למעשה משקפת מצב קיים, כלומר היא מתאימה את המצב דה-יורה למצב דה-פקטו.

ערן אטינגר: את זה צריך לדעת.

ערן אטינגר: מזה שנים מדיניות הייבוא נקבעת באמצעות המיסוי ולא באמצעים מנהליים שאליהם מתייחסת הרישה של הסעיף.

ישראל חסון: אתם מכירים אותי, אני לא יודע להיות פופוליסט בדברים האלה.

ישראל חסון: אני יודע רק את המציאות הבאה, ואני בכוונה מתיחס בדיון הזה לדוגמה מתחום משרד החקלאות – מכסות ביצים.

ישראל חסון: אנחנו רבים על הגדלת מכסות הביצים לטובת נכי צה"ל ומשפחות שכולות.

ישראל חסון: אומרים לנו: אין.

ישראל חסון: אבל מייבאים 10 מיליון ביצים.

ישראל חסון: אני שואל: למה?

ישראל חסון: למה ליבנו גס?

ישראל חסון: למה אנחנו נמצאים במקום הזה?

ישראל חסון: אותו דבר בדיוק קורה כאן.

ישראל חסון: תגיד לי בבקשה למה אני לא יכול להגדיל את נפח המכסות שיש למגדלים הקטנים או ליצרנים הקטנים כאן.

ישראל חסון: תסביר לי למה לא.

אופיר אקוניס: אתה מציע להוריד את המילים "לפי כל דין".

יאיר ווייל: חבר הכנסת חסון, אם יימחקו המילים הללו המשמעות היא שאדם קיבל רישיון ייבוא, שילם 300% מכס, הביא מוצר לישראל ואסור לו למכור אותו.

יאיר ווייל: "שיווק חלב ומוצריו בישראל יהיה מייצור מקומי בלבד, או מייבוא שהותר על-פי סעיף קטן (ב)".

יאיר ווייל: זה נראה לי לא הגיוני.

יאיר ווייל: ויש גם ייצוא.

אופיר אקוניס: אבקש לשמוע את התייחסותה לעניין הזה של היועצת המשפטית לוועדה.

אתי בנדלר: כפי שהסביר עו"ד אטינגר, היועץ המשפטי של משרד החקלאות ופיתוח הכפר, גם היום נעשה ייבוא, למרות שאין את המילים האלה, לפי פקודת המכס.

אתי בנדלר: גם אם יימחקו המילים הללו יכולה להיטען הטענה המשפטית שאין בכך כדי למנוע המשך ייבוא מוצרי חלב לפי פקודת המכס.

אתי בנדלר: אלא שעלול מאן דהוא לטעון את הטענות, שעצם העובדה שהוראה כזאת היתה כלולה בהצעת החוק ונמחקה, אולי יש איזה בסיס לטעון שהחל ממועד קבלת החוק אסור יהיה לייבא מוצרי חלב.

אתי בנדלר: אני סבורה שאף אחד לא בחן, אלא בהתאם להוראות סעיף קטן (ב) שזה הרבה יותר מוגבל כמובן, מה ההשלכות של זה למשל במישור הבין-לאומי.

אתי בנדלר: הנזק שעלול להיגרם עולה על התועלת.

אלי אפללו: בהתאם להסכמי סחר.

אלי אפללו: אני מסכים אתך.

איציק בן דוד: כל הייצוא שלנו מותנה בהסכמים הללו.

אופיר אקוניס: מי בעד סעיף 3?

אופיר אקוניס: מי נגד?

אופיר אקוניס: מי נמנע?

אופיר אקוניס: הצבעה     בעד סעיף 3 – 3 נגד – 1 נמנעים – אין הסעיף נתקבל.

אופיר אקוניס: סעיף 3 נתקבל.

אתי בנדלר: חבר הכנסת ישראל חסון מבקש להסתייג ולהציע למחוק את המילים "או לפי דין" בסעיף קטן 3(א).

אפרת אביאני: סעיף 5 – ועדת מכסות

אפרת אביאני: (ב)	מועצת החלב תעניק לוועדת המכסות את השירותים הנדרשים לצורך פעילותה, ואולם בכל הנוגע לפעילות ועדת המכסות, יפעלו אותם עובדי המועצה הנותנים שירותים לוועדה, לפי הוראות הוועדה ובפיקוחה.

אפרת אביאני: (ד)	השר יכיר, לאחר התייעצות עם מועצת החלב, בארגון הפועל לקידום עניינם של כלל היצרנים.

אפרת אביאני: הכרה כאמור תעשה בהתחשב במספר היצרנים החברים בארגון, בהיקף הכולל של מכסות החלב שלהם ובפריסה הגיאוגרפית של משקיהם.

אפרת אביאני: (ו)	נקבע ארגון יציג נוסף לפי סעיף קטן (ה), רשאי השר להורות על מינוי נציגי ארגונים נוספים כמשקיפים בוועדת המכסות לפי סעיף קטן (ג), לתקופות קצובות, ובלבד שלא ישמש כמשקיף בוועדת המכסות יותר מנציג אחד של ארגון יציג בכל פעם.

אפרת אביאני: "

אתי בנדלר: לא לפי החלטת הארגונים אלא לפי הוראת השר.

אפרת אביאני: לפי הוראת השר.

אפרת אביאני: אם השר ראה כי לשם ייצוג הולם של כלל היצרנים יש צורך בהכרה בארגון יציג נוסף, הוא רשאי לקבוע.

אפרת אביאני: אפשר גם להורות על מינוי נציגי ארגונים נוספים כמשקיפים לתקופות קצובות.

אפרת אביאני: הרעיון הוא שזה לא יהיה מינוי קבוע, אלא מינוי לתקופה קצובה, כדי שנציגי הארגונים היציגים יתחלפו ביניהם ולא יהיה רק ארגון יציג אחד משקיף באופן קבוע.

אלי אפללו: אם זה רק משקיפים, חשוב שיהיו גם נציגים של הארגונים הקטנים?

שלום שמחון: אם הם הוכרזו כארגונים יציגים הם יעשו רוטציה ביניהם.

אפרת אביאני: אם מוצאים שיש ארגון יציג אחד שכרגע הוכר, אבל הוא מייצג רק את המשקים הגדולים או רק את הקיבוצים או רק את בעלי המכסות הגדולות ובעצם מייצג רק סקטור אחד מבין היצרנים, אז רשאי השר, לשם ייצוג הולם של כלל היצרנים, להכיר בעוד ארגון, גם אם הוא ארגון של יצרנים קטנים, או גם אם הוא ארגון קטן, ואז תהיה רוטציה ביניהם.

ישראל חסון: מה הפרמטרים להכרה בארגון יציג?

אפרת אביאני: זה כתוב בסעיף קטן (ד).

אפרת אביאני: הקריטריון גמיש.

אפרת אביאני: אנחנו רוצים להשאיר כאן שיקול דעת, אבל על סמך הקריטריונים שנמנו כאן יכול לפנות ארגון לשר ולבקש הכרה.

ערן אטינגר: יש שלוש אמות מידה.

איציק שניידר: אגודת הנוקדים הגישה הסתייגות מסודרת לסעיף הזה.

איציק שניידר: ההסתייגות הזאת מתואמת גם עם התאחדות מגדלי בקר ובעצם מוגשת על-ידי כל ארגוני היצרנים.

אופיר אקוניס: אתם לא יכולים להגיש הסתייגות.

אופיר אקוניס: אתם יכולים להציע הצעה.

איציק שניידר: אנחנו מציעים הצעה לשינוי הסעיף.

איציק שניידר: ברשותכם, אקרא את ההצעה: "השר יכיר בארגון מגדלים כארגון יציג בתנאי שמתקיימים בו אחד מאלה – (1) הוא מייצג את מספר המגדלים הגדול ביותר; (2) ארגון שחבריו מחזיקים ברוב מכסת החלב; (3) ארגון מגדלים שאינו חבר במועצת החלב".

אתי בנדלר: אתה מדבר על הארגונים היציגים הקיימים.

שלום שמחון: הצעתי לך הצעה היום.

איציק שניידר: מה זה קשור?

איציק שניידר: היום היתה לי פגישה עם שר החקלאות.

איציק שניידר: אבל זה לא נוגע לעניין שלפנינו.

שלום שמחון: למה?

שלום שמחון: דיברנו גם על העניין הזה.

שלום שמחון: מי אמר לך שלא?

שלום שמחון: אותו דבר.

איציק שניידר: אם זה יקרה אז לא תהיה בעיה.

איציק שניידר: אבל כל עוד זה לא קרה אנחנו צריכים לשמור על הזכויות שלנו.

אלי אפללו: נשמע מה הוא אומר.

אלי אפללו: אנחנו רוצים לשמוע.

שלום שמחון: אמרתי לך שאני מוכן להקים ועדה ציבורית בראשות חבר הכנסת לשעבר וילן שתניח קריטריונים מה הוא ארגון יציג, איך, למה וכמה.

שלום שמחון: למה לעשות את זה כאן?

איציק שניידר: לא זאת היתה ההצעה.

איציק שניידר: ההצעה היתה להקים ועדה ציבורית לאיחוד בין הארגונים.

שלום שמחון: בין היתר.

שלום שמחון: זה אחד הדברים.

שלום שמחון: האם אגיד לו מה לעשות?

איציק שניידר: אדוני השר, כל עוד האיחוד הזה לא קרה ועדיין קיימים ארגונים יציגים בענף החלב – אגודת הנוקדים, למשל, זה ארגון שקיים 80 שנים, התאחדות מגדלי הבקר קיים 80 שנים, ויש ארגונים נוספים שפעילים - - -

שלום שמחון: אנחנו רוצים לעשות ארגונים יציגים לשניים וחצי אנשים?

שלום שמחון: כמה נוקדים יש בארץ?

שלום שמחון: כמעט כלום.

שלום שמחון: נו, באמת, אל תשתגעו.

אופיר אקוניס: לא לבטל מיעוט.

אופיר אקוניס: כמי שהיה במשך שנים רבות במיעוט, אני מתקומם.

שלום שמחון: יש 14 ארגונים.

איציק שניידר: אנחנו בסך הכול מקבלים על עצמנו את נושא הייבוא, אנחנו מקבלים על עצמנו את כל הפקחים ואת כל מה שהחוק הזה מסמיך את מועצת החלב ואת כל הכוח הרב שהחוק הזה נותן בידי מועצת החלב, אך עדיין אנחנו מבקשים לשמור על זכותם של היצרנים לייצג את עצמם באמצעות ארגונים יציגים ולשקף את המצב כפי שהוא מקובל היום.

אופיר אקוניס: מה האלטרנטיבה שאתה מציע?

אופיר אקוניס: את הוועדה בראשות מר אבו וילן?

שלום שמחון: הצעתי להקים ועדה ציבורית חיצונית שתניח את התשתית.

שלום שמחון: בלול, למשל, בתוך ארגון אחד יש סקציה של ביצים, סקציה של פטם, סקציה של הודים, סקציה של רבייה, של רבייה כבדה ורבייה קלה.

שלום שמחון: יש סקציות.

שלום שמחון: לא צריך 200 ארגונים.

שלום שמחון: אנחנו מדינה קטנה.

שלום שמחון: והכול כסף של המגדלים, בסוף זה לא כסף שלי.

שלום שמחון: גובים היטלים ומחלקים את זה למגדלים.

שלום שמחון: זה על חשבון מגדלים אחרים.

שלום שמחון: אין שום היגיון למשחטה הזאת, מה גם שאנחנו מקטינים את ההיטלים ולא מגדילים אותם.

איציק שניידר: אדוני היושב-ראש, לא נוכל לחיות עם חוק שלא יכיר בארגוני המגדלים שקיימים ופועלים היום, שקיימים למעלה מ-80 שנה, ובניסיון של מחטף דרך חוק למחוק אותם.

שלום שמחון: נכיר בהם.

אפרת אביאני: בצאן יש שני ארגונים.

איציק שניידר: נקודה נוספת, אם כבר עברו את כל המשוכות הללו והכירו בארגון יציג, יש כאן מצב אבסורדי, ששר החקלאות ביחד עם מועצת החלב יחליט מי ייצג את המגדלים.

איציק שניידר: זה דומה לכך שהממשלה תחליט עם איזו הסתדרות היא רוצה לדבר.

ערן אטינגר: אני רוצה להשיב לטענות הללו.

ערן אטינגר: בין האינטרס, מצד אחד, לא להאיץ פיצול-יתר ולקבל הרבה מאוד ארגונים שאי אפשר לעבוד מולם ומייצגים מעט מאוד אנשים ובין הרצון, מצד שני, של חלק מן הארגונים הקיימים להבטיח בחוק שרק הם לעולם ועֵד יישארו הארגונים היציגים- - -

ישראל חסון: שאלתי את השר אם הוא מוכן גם להעלות את אחוז החסימה של המפלגות בכנסת.

שלום שמחון: כן.

איציק שניידר: עם כל הדיבורים הגבוהים, קיימים 4 ארגונים בענף החלב, זה הכול.

ערן אטינגר: אז הם יוכרו.

ערן אטינגר: החוק מאפשר להכיר בהם.

איציק שניידר: החוק מאפשר אולי להכיר בהם, נותן כוח להכיר בהם למי שהם אמורים לפעול לפעמים נגדו.

איציק שניידר: החוק גם לא מאפשר, גם אם הכיר בהם, ששני חברים של ארגון יציג ישתתפו בדיוני הוועדה.

אפרת אביאני: החוק נותן את שיקול הדעת.

יעקב כץ: יש כאן מהומה רבתי, אבל אפשר בהחלט לפתור את הבעיה הזאת.

יעקב כץ: נראה לי שההצעה של מר שניידר סבירה בהחלט.

יעקב כץ: אנחנו ושאר הארגונים יכולים לחיות איתה.

יעקב כץ: ההצעה של שר החקלאות בוודאי סבירה, להקים ועדה שתניח את התשתית הזאת.

יעקב כץ: הבעיה מה יהיה עם ועדה שתניח תשתית שלא נמצאת בחוק.

יעקב כץ: נראה לי שאפשר לחיות עם ההגדרה שארגון יציג הוא מי שמייצג מקסימום מכסות, או מי שמייצג מקסימום מגדלים, או מי שהוא חבר במועצת החלב.

אפרת אביאני: אז באמת אנחנו מפסידים את המיעוט.

רחמים אליהו: לא ייתכן שנהיה שבויים בידי הארגונים הגדולים האלה.

אופיר אקוניס: אתה מציע שנשאיר את זה כך?

ישראל חסון: אם הבנתי אותך נכון, מר יעקב בכר, אתה אומר: בואו ניקח את הפרמטרים שמופיעים כאן והם יהיו הפרמטרים שהשר יוכל להכיר בהם.

ישראל חסון: זה די קרוב להצעה שלכם.

יעקב כץ: התוספת היחידה של מר שניידר היא חברות במועצת החלב, זה הכול.

אפרת אביאני: כך בדיוק מאבדים את הייצוג ההולם.

ישראל חסון: חבר'ה, אני לא מבין אתכם.

ישראל חסון: אני מבין את ההצעה של מר שניידר, שכתוב בה כדלהלן: "השר יכיר בארגון מגדלים כארגון יציג בתנאי שמתקיים בו אחד מאלה".

ישראל חסון: לא כולם, אלא "אחד מאלה".

ישראל חסון: ב"אחד מאלה" הוא אומר את הדברים שאתם אומרים.

ישראל חסון: הפערים ביניכם אפסיים.

ישראל חסון: בהצעת החוק נכתב: "הכרה כאמור תעשה בהתחשב במספר היצרנים החברים בארגון" – הוא מציע לך את זה כחלופה – "בהיקף הכולל של מכסות החלב שלהם ובפריסה הגיאוגרפית של משקיהם".

ישראל חסון: תסבירו לי היכן הוויכוח ביניכם.

אריאל עמינצח: יש עוד תנאי, שהוא חבר במועצת החלב.

ישראל חסון: לא. זה "אחד מאלה".

ישראל חסון: זה לא מצטבר.

ישראל חסון: אין בכלל ויכוח.

דוני טולדנו: אני מבקש לחדד את הדברים שהשר אמר.

דוני טולדנו: אני מפנה אתכם לסעיף 15(א)(4) שאושר כבר, נאמר כי "מועצת החלב תתמוך בפעולות של ארגונים יציגים".

דוני טולדנו: הואיל ואני מניח שלא מדובר רק בתמיכה מוסרית - - -

קריאה: אתה יכול להמשיך, יש לזה גם המשך.

דוני טולדנו: אנחנו כמובן לא ננקוט עמדה לגבי הייצוג בוועדת מכסות, אבל בסופו של דבר יש לזה עלויות שבאות על חשבון מועצת החלב.

שלום שמחון: אם תמשיכו להתעסק עם זה, לא יהיה חוק.

שלום שמחון: הישיבה אמורה להסתיים בעוד כמה דקות.

יעקב כץ: אני מציע להגיע להסכמה על העניין הזה.

יעקב כץ: על מה הוויכוח?

שלום שמחון: לא ייתכן שלא יהיה שום קריטריון לדבר הזה.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת אפללו יחליף אותי כיושב-ראש.

אופיר אקוניס: אני מקווה שתסיימו בחצי השעה הקרובה.

לאה ורון: אנחנו ממתינים לקבלת אישור מיושב-ראש הכנסת להמשיך את ישיבת הוועדה על חשבון המליאה לעוד כרבע שעה.

אלי אפללו: אדוני השר, מה עמדתך?

שלום שמחון: אני מבקש לקבל את הסעיף כפי שהוא, וליד זה הודעתי שאני מקים ועדה ציבורית.

אבשלום וילן: מדובר בשכל ישר.

אבשלום וילן: נושא המכסות הוא הכי רגיש כי הוא קובע בסופו של דבר את היקף הייצור.

אבשלום וילן: מטבע הדברים הוא חייב להיות הכי שקוף והכי הגון והגיוני.

רחמים אליהו: יש מינימום אנשים שיכולים להקים ארגון.

שלום שמחון: זה לא כמו בחלב.

שלום שמחון: בבקר יש 70 מגדלים בכל הארץ.

שלום שמחון: כבר עכשיו יש 7 ארגונים.

אבשלום וילן: לכן צריך למצוא את האיזון הנכון בין ייצוג לכל הגורמים, שאיש לא ירגיש שהוא מחוץ לסיפור, ובין לא לתת בחוק, לא רק לגיטימציה אלא עידוד לפיצולים האינסופיים האלה שמקשים מאוד על העבודה השוטפת.

אבשלום וילן: האמן לי, עם מר שניידר ועם הקולגות שלו נפגשתי אין-ספור פעמים.

אבשלום וילן: כפי שאמר השר, 70 מגדלים, שני ארגונים, עם ועדות, עם התעסקויות.

אבשלום וילן: אני יודע בדיוק למה יש פיצולים ואפשר למצוא לזה פתרון.

אבשלום וילן: בחוק לא הייתי מעודד בשום פנים ואופן התפצלות לארגונים נוספים.

אלי אפללו: רבותי, השר הציע שתקום ועדה.

שלום שמחון: זה שלהם.

שלום שמחון: הם שומרים על השמנת.

שלום שמחון: הוא היושב-ראש של התאחדות המגדלים.

אלי אפללו: צריך הרי לפתור את הבעיה הזאת.

אלי אפללו: אם זה יובא להצבעה זה יגרום לכך שהחוק הזה אולי יתבטל כי זה לא נכון.

אלי אפללו: אז יש לפתור את הבעיה על-ידי איזו ועדה שתבדוק את זה באופן יסודי.

אלי אפללו: בזמן הקצר שנותר לנו בואו נתקדם עם החוק.

אלי אפללו: נצביע על סעיף 5, כאשר שר החקלאות ופיתוח הכפר מודיע כאן שהוא יקים ועדה כדי לפתור את הבעיה הזאת, למרות שהצבענו.

אלי אפללו: זאת ההצהרה של השר.

איציק שניידר: אז מה הנוסח?

אלי אפללו: השר הודיע לפרוטוקול.

אלי אפללו: הנוסח הוא כפי שהוגש בהצעת החוק.

איציק שניידר: הוועדה שהשר הציע להקים מטרתה להביא לאיחוד בין ארבעה ארגונים.

איציק שניידר: ייתכן שהוועדה בסופו של דבר לא תצליח במשימתה ואז נקבל מגזרים כמו הכבשים, כמו העזים, שאין להם ייצוג.

אלי אפללו: רבותי, אני מבקש לא לדבר בלי רשות דיבור.

אלי אפללו: לא ננהל דו-שיח בינינו.

אלי אפללו: אני חוזר ואומר, היות והבעיה הזאת נותרה פתוחה, למרות שאנחנו מצביעים על הסעיף כדי שנוכל לקדם את כל הצעת החוק, מצהיר כאן השר לפרוטוקול שתקום ועדה.

אלי אפללו: נצביע על נוסח הסעיף כפי שהוא.

אלי אפללו: השר מתחייב כאן, לפרוטוקול, להקים ועדה אובייקטיבית שתבחן כיצד ניתן לפתור את הבעיה.

שלום שמחון: ניתן להם לשמור על השמנת בראשותו של מר אבו וילן.

אלי אפללו: מדובר על ועדה ציבורית חיצונית.

אלי אפללו: מי בעד סעיף 5?

אלי אפללו: מי נגד?

אלי אפללו: מי נמנע?

אלי אפללו: הצבעה     בעד סעיף 5 – 2 נגד – אין נמנעים – אין הסעיף נתקבל.

אלי אפללו: סעיף 5 נתקבל.

אפרת אביאני: סעיף 6 – קביעת מכסות חלב

אפרת אביאני: (ב)	סך כל מכסות החלב שייקבעו בכל שנה לפי סעיף קטן (א), לא יעלה על היקף הייצור הכולל לאותה שנה.

אפרת אביאני: (1)	הוא בעל מקנה;

אפרת אביאני: (3)	הוא מתגורר ביישוב בו נמצא המקנה דרך קבע;

אפרת אביאני: (ד)	לא תיקבע מכסת חלב לתאגיד אלא אם הוא בית ספר חקלאי, מכון מחקר חקלאי או אגודה שיתופית שחבריה הם יחידים.

אפרת אביאני: הוראה זו לא תחול על אגודה שיתופית שנקבעה לה מכסת חלב לפני תחילתו של חוק זה.

אפרת אביאני: (1)	למי שאין באפשרותו, באופן זמני, לייצר חלב גולמי במשקו, בין משום שמדובר במי שנקבעה לו מכסת חלב לראשונה ובין מחמת נסיבות משקיות או אישיות חריגות אחרות, ולהתיר לו לייצר את מכסת החלב שנקבעה לו במשקו של יצרן אחר, או בתנאים שתקבע; היתר כאמור יינתן לתקופה שאינה עולה על שלוש שנים רצופות.

אפרת אביאני: (ו)	מכסת חלב אינה ניתנת להעברה, כולה או מקצתה, אלא על פי היתר בכתב של ועדת המכסות ובהתאם לתקנות לפי סעיף 11(א).

אפרת אביאני: זה אחד מן הסעיפים העקרוניים ביותר של החוק, שקובע בעצם מה הם תנאי הסף לקבלת מכסת חלב.

אפרת אביאני: דיברנו עליו בדיונים הקודמים.

אפרת אביאני: צריך שיהיה כאן יצרן אמיתי, שמייצר את החלב בעצמו.

אפרת אביאני: הוא צריך להיות בעל מקנה, המקנה צריך להיות במשקו, והוא מתגורר בישוב בו נמצא המקנה, כלומר הוא צריך להתגורר בישוב חקלאי ולעסוק בכך.

אפרת אביאני: הפטור הראשון, נקרא לו בגדול סעיף האומנה.

אפרת אביאני: הוא מאפשר ליצרן שמסיבות זמניות, משקיות או אישיות, חריגות לא מסוגל לייצר את החלב במשקו, או כי רק עכשיו הוא קיבל מכסת חלב ועוד לא הקים את הרפת שלו או בגלל נסיבות אישיות אחרות, אפשר להתיר לו לייצר את החלב במשקו של יצרן אחר לתקופה מוגבלת.

אפרת אביאני: נקבעה תקופה מוגבלת כדי לא להפוך את זה לאיזה סוג של התקשרות, שבעצם היצרן רק מקבל רנטה עבור המכסה.

אפרת אביאני: הוא צריך בכל זאת לייצר בעצמו, וההיתר זמני ל-3 שנים.

אפרת אביאני: בנוסף, בסעיף קטן (ד) אנחנו מדברים על מכסות חלב לתאגידים.

אפרת אביאני: למעשה אפשר להקצות מכסת חלב או ליצרנים יחידים, לבני אדם, או לתאגידים, אבל רק לתאגידים שהם אגודות שיתופיות.

אפרת אביאני: זה כדי לא להתרחק מן היצרן המקורי.

אפרת אביאני: כל המבנים התאגידיים והשותפויות מרחיקים אותנו מן היצרן המקורי ואנחנו רוצים לשמור על הקשר אתו ועל כך שהמכסה תוקצה באמת ליצרן האמיתי.

אפרת אביאני: לכן המגבלה כאן היא שלא תוקצה מכסת חלב אלא לאגודה שיתופית שהיא בית-ספר חקלאי, מכון מחקר חקלאי או אגודה שיתופית שחבריה הם יחידים, שזה בעצם קיבוץ.

אתי בנדלר: איזה שיעור מייצור החלב נעשה על-ידי אגודות שיתופיות שחבריהן אינם יחידים?

שי דרורי: בקיבוצים יש לנו 22%.

שי דרורי: במושבים זה פחות מ-1% – 10 רפתות מתוך 1,000 רפתות.

קריאה: לא נכון.

קריאה: יש 200 רפתות.

אלי אפללו: סליחה, אני לא רוצה שכל אחד ידבר.

אלי אפללו: ניתן קודם כול לשר להגיד את דבריו, בבקשה.

שלום שמחון: בכפוף לאישור הסעיף הזה ומייד לאחר ההצבעה עליו אני מתכוון להודיע, ואודיע פעם נוספת אחרי ההצבעה על הסעיף הזה, שממחר בבוקר אפעיל את ועדת בן דוד, שתהפוך לוועדת תמיר, שתמליץ בפני השר על קביעת מכסת מינימום במשק המשפחתי כמו במשק השיתופי.

שלום שמחון: במשק המשפחתי המכסה לא תפחת מ-500,000 ליטר, כשהרדיוס לשותפויות כפי שיובא בתקנות הוא 30 קילומטרים.

אלי אפללו: זה הסיכום שלנו.

איציק שניידר: אני מבקש מן השר, אם זה מקובל עליו, להוסיף להערה שלו גם את ענפי הצאן, שהוועדה תבחן גם את המצב בהם.

שלום שמחון: הוועדה תבחן גם את ענפי הצאן.

אלי אפללו: מי בעד סעיף 6?

אלי אפללו: מי נגד?

אלי אפללו: מי נמנע?

אלי אפללו: הצבעה     בעד סעיף 6 – 2 נגד – אין  נמנעים – אין הסעיף נתקבל.

אלי אפללו: סעיף 6 נתקבל.

אפרת אביאני: נשאר לנו סעיף 7, שלא התקיים עליו דיון בגלל הקשר שלו לסעיף 3. אקרא אותו שוב.

אפרת אביאני: "(א)	לא ייצר אדם חלב גולמי אלא אם כן הוא יצרן או אם החלב מיועד לצריכה עצמית.

אפרת אביאני: (ג)	על אף האמור בסעיף קטן (ב), רשאי יצרן לייצר חלב גולמי במשקו של יצרן אחר אם ניתן לו היתר מוועדת המכסות לפי סעיף 6(ה).

אפרת אביאני: (1)	אלא אם כן הוא יצרן או מחלבה מורשית;

אפרת אביאני: (ה)	לא ייצר ולא ישווק אדם מוצר שיוצר מחלב גולמי או מחומרי גלם חלביים, אלא אם החלב הגולמי, חומרי הגלם החלביים או המוצר כאמור, הינם מייצור מקומי או שיובאו על פי הוראות כל דין.

אפרת אביאני: סעיף 7 כולל את ההוראות המהותיות שקובעות את כללי ההתנהגות בענף.

אפרת אביאני: מותר לייצר רק למי שהוא יצרן; מותר לייצר רק במסגרת המכסה; אפשר לייצר במשקו של יצרן אחר רק אם ניתן היתר; נקבע למי מותר לשווק חלב גולמי.

אפרת אביאני: סעיף קטן 7(ה) עוסק בייצור ושיווק של מוצרים מחלב גולמי – רק כאלה שיובאו לפי כל דין.

אפרת אביאני: זה הקשר לפי סעיף 3; והוראות לגבי חלב עודף, עודפי חלב במכסה, הכול בהתאם לתקנות.

אלי אפללו: יש הערות?

אלי אפללו: אין.

אלי אפללו: מי בעד סעיף 7?

אלי אפללו: מי נגד?

אלי אפללו: מי נמנע?

אלי אפללו: הצבעה     בעד סעיף 7 – 2 נגד – אין  נמנעים – אין הסעיף נתקבל.

אלי אפללו: סעיף 7 נתקבל.

אפרת אביאני: נשארו לנו ההגדרות בסעיף 2 והוראות העונשין בסעיף 30, שלא קראנו אותן בעבר כי סעיף 7 לא אושר.

אפרת אביאני: למעשה הוועדה הצביעה על חלק מן הסעיפים שלו, אז אקרא רק את הסעיפים שלא היתה עליהם הצבעה.

אלי אפללו: יש תשלום מס של 10%?

אפרת אביאני: הסעיף הזה אושר בחודש מאי.

אלי אפללו: אני רוצה להגיש הסתייגות על הסעיף הזה, סעיף 9.

אריאל עמינצח: זה הסעיף על מס על העברת מכסה.

אתי בנדלר: מה ההסתייגות?

אלי אפללו: אני מציע שהפריסה של 10% מס על מכירת מכסה תתפרש על פני 5 שנים במקום מה שנקבע.

אתי בנדלר: אבל אין כאן בכלל עניין של פריסה.

אלי אפללו: זאת ההצעה שלי.

אתי בנדלר: יש בעיה.

אתי בנדלר: השאלה אם ההצעה הזאת עלתה בכלל בעת הדיון.

איציק בן דוד: סוכם על 10% מס סופי ללא פריסה.

אלי אפללו: אני לא מתווכח על גובה המס הסופי.

אלי אפללו: אני מדבר על פריסת התשלום.

איציק בן דוד: זה קשור לרשות המסים.

אפרת אביאני: אתה מציע שתשלום המס ייעשה בפריסה למשך 5 שנים?

אלי אפללו: כן.

אלי אפללו: במקום שהתשלום יהיה בבת-אחת, הוא יהיה בפריסה.

אלי אפללו: האם השר מוכן להגיד שזה יהיה בתקנות?

אלי אפללו: אין כאן נציג של רשות המסים?

אתי בנדלר: זה לא עלה בעת הדיון ולכן לא אוכל להכניס את זה עכשיו כהסתייגות.

שלום שמחון: אולי אפשר שהוועדה תחליט לפנות למנהל רשות המסים ולבקש ממנו, מאחר ויהיה כאן הליך של פדיון מכסות, ומאחר והוחלט על 10% מס, שהפריסה תהיה ל-5 שנים, כפי שמבקש חבר הכנסת אפללו.

שלום שמחון: ייצא מכתב מסודר של הוועדה.

אתי בנדלר: הוועדה לא יכולה להחליט.

אתי בנדלר: זה לא קשור להצעת החוק.

אתי בנדלר: הוועדה יכולה כמובן לפנות בבקשה למנהל רשות המסים, אבל פרט לבקשה לא יהיה לזה תוקף חוקי.

אלי אפללו: אין לזה שום תוקף חוקי כי הסעיף כבר נתקבל.

שי חרמש: כי זה בסמכותו של מנהל רשות המסים.

אלי אפללו: נכון, אני לא יכול להגיש הסתייגות, פרט לבקשה שאוכל להפנות למנהל רשות המסים.

אפרת אביאני: סעיף 30 – עונשין     "(א)	מי שעשה אחד מאלה, דינו – מאסר שלושה חודשים, או קנס הגבוה מבין אלה: קנס כאמור בסעיף 61(א)(3) לחוק העונשין או קנס פי שלושה מערך הטובין או השירות שלגביהם נעברה העבירה:     (1)	ייצר חלב גולמי בניגוד להוראות סעיף 7(א) או (ב);     (2)	שיווק חלב גולמי בניגוד להוראות סעיף 7(ד);     (3)	ייצר או שיווק מוצרי חלב  בניגוד להוראות סעיף 7(ה);     (4)	ייצר, שיווק, רכש או מכר חלב עודף או עודפי חלב במכסה,  בניגוד להוראות סעיף 7(ו);"

אתי בנדלר: גברת אביאני, לפני שאת ממשיכה את צריכה לקרוא את ההגדרה "שיווק".

ערן אטינגר: היא לא צריכה להמשיך כי על שאר הסעיפים הוועדה הצביעה כבר.

ערן אטינגר: רק על הסעיפים שקשורים לסעיף 7 לא הצבענו.

אתי בנדלר: נכון, סעיף קטן 30(א) פסקאות (1)-(4).

אפרת אביאני: מדובר בסעיפי העונשין של הוראות סעיף 7. מכיוון שסעיף 7 לא אושר הוועדה לא הצביעה על סעיפי העונשין הללו.

אתי בנדלר: נכון, אבל הצעת לתקן את הגדרת "שיווק" בסעיף 2 והיא רלוונטית לנושא הזה.

אפרת אביאני: סעיף 2 – הגדרות     ""שיווק" – סחר, לרבות העברה לאחר בכל דרך מדרכי ההעברה של בעלות או חזקה, למעט העברת חלב לצריכה עצמית;

אפרת אביאני: אלה שתי ההגדרות שקשורות לסעיף 7.

ערן אטינגר: אם יקראו גם את הגדרת "ארגון יציג" אפשר יהיה להצביע גם על ההגדרות.

אתי בנדלר: רגע, נסיים את הדיון בסעיף העונשין.

אתי בנדלר: סעיף 30 קובע עבירות עונשיות, בין היתר בגין שיווק שלא בהתאם להוראות החוק.

אתי בנדלר: לכן ביקשתי לחזור להגדרות "שיווק" ו"חלב לצריכה עצמית" שמוצע כעת להכניס בהן שינויים ושהוועדה מתבקשת לאשר גם אותן, ההגדרות בסעיף 2 כפי שקראה גברת אביאני.

אתי בנדלר: "שיווק" אינו כולל העברת חלב לצריכה עצמית, וב"צריכה עצמית", כפי שקראה גברת אביאני, מדובר על 1,000 ליטרים בשנה ליצרן יחיד או 50,000 ליטרים בשנה ליצרן שהוא אגודה שיתופית, אם זה נועד כמובן לצריכת היצרן ובני ביתו או לצריכת חברי האגודה השיתופית ובני ביתם.

אתי בנדלר: כל עוד עומדים בהגדרה "ייצור לצריכה עצמית" לא צריך בשביל זה מכסה.

אתי בנדלר: זה כמובן לא נחשב "שיווק" ולכן אין זו עבירה פלילית אם מייצרים, משווקים וצורכים חלב בצורה כזאת.

יאיר ווייל: אני לא רוצה לעכב.

יאיר ווייל: דיברנו בישיבה הקודמת בסעיף 33 על "ייצר או שיווק מוצרי חלב".

יאיר ווייל: זה אומר שצריך לתת לכל סופרמרקט ולכל מכולת אישורים?

אפרת אביאני: לפי סעיף קטן 7(ה) מוצרי החלב שמדברים עליהם הם רק מוצרי חלב שאינם מייצור מקומי או שיובאו שלא על-פי דין.

אפרת אביאני: לא מדובר על חלב גולמי.

אפרת אביאני: מדובר על מוצרי חלב מוברחים, שאינם במסגרת המכסה, שיובאו לכאן בלי שום רישיון.

יאיר ווייל: מכיוון שכתוב "שיווק" הרי זה כולל גם מי שמוכר חלב במכולת.

אפרת אביאני: אם משווקים במכולת מוצרי חלב שהגיעו לכאן בדרך-לא-דרך, בלי שום היתר, זה עבירה.

אלי אפללו: יש הערות נוספות?

אלי אפללו: לא. מי בעד סעיף 30(א), פסקאות (1)-(4), וההגדרות "חלב לצריכה עצמית" ו"שיווק"?

אלי אפללו: מי נגד?

אלי אפללו: מי נמנע?

אלי אפללו: הצבעה     בעד סעיף 30(א)(1)-(4) וההגדרות "חלב לצריכה עצמית" ו"שיווק" בסעיף 2 – 3 נגד – אין  נמנעים – אין הסעיף וההגדרות נתקבלו.

אלי אפללו: סעיף 30(א) פסקאות (1)-(4) ושתי ההגדרות בסעיף 2 נתקבלו.

אפרת אביאני: ""ארגון יציג" – ארגון שנקבע לפי סעיף 5(ד);"

אלי אפללו: מי בעד ההגדרה "ארגון יציג"?

אלי אפללו: מי נגד?

אלי אפללו: מי נמנע?

אלי אפללו: הצבעה     בעד ההגדרה "ארגון יציג" בסעיף 2 – 2 נגד – אין נמנעים – אין ההגדרה נתקבלה.

אלי אפללו: ההגדרה "ארגון יציג" בסעיף 2 נתקבלה.