ועדת הכספים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 553, 2010-11-30 14:00

משה גפני: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת הכספים.

משה גפני: על סדר היום חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2011 ו-2012 (תיקוני חקיקה), התשע"א-2010, פרק ט"ז (שונות), סעיפים 65(1), 65(2) – חוק היטלי סחר ואמצעי הגנה (דרך הטלת הצו), סעיפים 65(3), 65(4), 65(5) – חוק היטלי סחר ואמצעי הגנה (פיקוח מוצרי חקלאות, אמצעי הגנה, ערובה זמנית בקשר עם היטל היצף).

משה גפני: אני רוצה שתסביר מה אתם רוצים.

משה גפני: אתה יכול לומר בכמה משפטים מה אתם רוצים בתיקון הזה?

ירון גולן: כן.

ירון גולן: אני אתן שני משפטים על מה אלה היטלים, אז אני אדבר על מהי ערובה זמנית, ואז אני אומר מה אנחנו מציעים בתיקון.

ירון גולן: היום מכוח חוק היטלי סחר ואמצעי הגנה, מדינת ישראל מטילה היטלים על מוצרים ביבוא.

ירון גולן: ההיטלים האלה, כאשר הם מוטלים הם לרוב נעשים מתוך מטרה לייקר מוצרי יבוא על מנת להגן על יצרנים מקומיים מפני התחרות שביבוא.

ירון גולן: כדי שניתן יהיה להטיל היטל -  כי יש בזה כמובן סיכון, כאשר מטילים היטל, באופן טבעי אתה נותן איזושהי העדפה לייצור המקומי ואתה פוגע ביצרנים בחוץ לארץ – צריך שיתקיימו מספר תנאים מאוד מחמירים.

משה גפני: למה זה צריך להיות בחוק ההסדרים?

ירון גולן: מפני שהתיקון הזה נוגע בנקודה מאוד מסוימת שקשורה לתחרותיות בשוק המוצרים, למעשה שוק הסחורות במשק הישראלי.

ירון גולן: זה משהו שיש לו היבטים של צמיחה, יש לו היבטים של צרכנות.

שגית אפיק: כל היתר הם לא תיקונים שנוגעים לשווקים.

שגית אפיק: זה תיקון של ההליך שמדבר על התייעצות.

קריאה: אני אסביר למה יש קשר ואני גם אראה  נתונים.

קריאה: חבל שאין לי יכולת להראות את המצגת.

קריאה: אני לא יודע למה זה לא מתחבר אבל אם יש לכם כאן מישהו שיודע לסדר את הדברים, זה יהיה ממש נפלא.

קריאה: אם לא, אני אסביר בלי המצגת.

קריאה: כאשר הממונה על ההיטלים מטיל היטל, הוא עושה את זה אחרי שהוא שקל שלושה דברים: האחד, שנעשה איזשהו מהלך פוגעני לרוב מצד יצרן בחוץ לארץ, ובדרך כלל מזהים את זה כשהוא מוכר בארץ במחיר נמוך יותר מהמחיר שהוא מוכר בשוק שלו עצמו.

קריאה: שנית, שלתעשיין, ליצרן ישראלי, נגרם נזק מהמחיר הזה, ושלישית, שיש קשר בין הנזק שנגרם ליצרן הישראלי לבין המחיר המוזל באופן מלאכותי שבו נמכרת הסחורה בישראל.

קריאה: כאשר מתקיימים שלושת התנאים האלה, ניתן להטיל היטל ואז פונה הממונה על ההגבלים במשרד התעשייה והמסחר, יש לו ועדה מייעצת שבודקת את היקף הנזק ולמעשה מנסה להצביע על הקשר כפי שתיארתי קודם, ואחרי שמצביעים על הקשר הזה, הולכים לשר התעשייה.

קריאה: במידה ששר התעשייה השתכנע שאכן נגרם נזק ואכן מתקיים קשר כזה, הוא פונה לשר האוצר.

קריאה: אחרי ששני השרים הסכימו ביניהם לקבל את המלצת הוועדה המייעצת והממונה על ההגבלים, מגיעים לוועדת הכספים ומחליטים על הטלת היטל שבעברית פשוטה המשמעות שלו היא להוסיף איזשהו סכום נוסף על כל יחידת יבוא נוספת כדי לייקר את מוצרי היבוא לישראל.

קריאה: הממונה על היטלי סחר ולא הממונה על ההגבלים.

ירון גולן: נכון.

ירון גולן: סליחה, הממונה על היטלי סחר.

ירון גולן: עשיתי כאן טעות.

ירון גולן: אמרתי הממונה על ההגבלים העסקיים אבל מדובר על הממונה על היטלי סחר.

משה גפני: אבל לא מגיעים לוועדת כספים.

משה גפני: קודם מטילים את ההיטל.

ירון גולן: נכון, אבל ועדת הכספים צריכה לאשר את ההיטל.

משה גפני: אחרי שמטילים את ההיטל.

שגית אפיק: הוא כבר הוטל.

שגית אפיק: לפני שנת 2005 ועדת הכספים הייתה מאשרת את ההיטל לפני שהוא הוטל ואז הייתה לה גם יכולת להציע תיקונים לגבי ההיטל משום שהוא עדיין לא הוטל.

שגית אפיק: בשנת 2005 תוקן חוק היטלי סחר בוועדת הכלכלה והוא תוקן כך שחלים היום על צווי היטלי סחר חוק מסי מכס ובלו כאשר חוק מסי מכס ובלו קובע שקודם מטילים את ההיטל ואז יש שישים ימים פלוס ימי פגרה להגיע לוועדת הכספים וועדת הכספים רשאית לאשר או לא לאשר את הצו.

שגית אפיק: זה הסדר שעובד פחות או יותר לגבי צווי מכס אבל לגבי היטלים הוא הסדר מאוד מאוד בעייתי והסיבה לכך היא בין היתר המורכבות של ההליך שעכשיו יהפוך להיות אפילו מורכב יותר בתוך הממשלה ואצל הממונה.

שגית אפיק: מה שקורה זה שכאשר מגיע ההיטל, ואנחנו ראינו את זה בהרבה היטלים שהיו כאן לאחרונה, ועדת הכספים לא יכולה להציע שינויים לצו ואין אפשרות לממונה, בשונה ממה שיש בצווי מכס, לפרסם באופן מיידי צו אחר משום שהוא צריך לעבור ועדה מייעצת, הוא צריך לעבור תקופות קצובות.

משה גפני: מה שאת אומרת, נשמע הגיוני.

שגית אפיק: זה דווקא לא הגיוני שלועדת הכספים לא תהיה שום יכולת להשפיע על הצו.

משה גפני: מה שאנחנו נעשה, אנחנו נאשר את זה כפי שאתם מבקשים, אחרי שנשמע אם יש התנגדויות, אבל נחזור למה שהיה ב-2005.

משה גפני: זה נשמה הגיוני מה שאומרת היועצת המשפטית, שלא יוטל היטל בלי אישור של ועדת הכספים.

שגית אפיק: אני חושבת שזה מטיל נטל גם על משרד התעשייה וגם על הממונה.

שגית אפיק: היו כמה צווים כאן לאחרונה שהוועדה נתקלה בבעיה הזאת והממונה עצמו אמר שלוקח לו שנה להוציא צו והוא לא יכול לתקן את מה שאנחנו מבקשים.

שגית אפיק: זה דבר לא הגיוני לדרוש מוועדת הכספים לתת אישור בלי שהיא יכולה להביע שום עמדה.

משה גפני: יש התנגדויות?

נתנאל היימן: כן.

משה גפני: למה אתה מתנגד?

נתנאל היימן: בסך הכל חוק ההיצף כמו שתיארה היועצת המשפטית, כבר היום הוא מסורבל מאוד וכבר היום מעט מאוד משתמשים בו בגלל שהוא מסורבל.

נתנאל היימן: חשוב להדגיש כאן שהחוק הזה לא בא למנוע תחרות אלא הוא בא להתייחס לתחרות לא הוגנת מצד יצרנים בחוץ לארץ, בסין או במדינות אחרות, שמביאים לכאן סחורה מאוד מאוד זולה שהיא מסובסדת על ידי הממשלה שלהם.

נתנאל היימן: בסך הכל זה חוק שלפי הכללים של ה-WTO, הוא חוק שבישראל משתמשים בו מעט מאוד בגלל הסרבול שלו.

נתנאל היימן: הוא לא באמת עושה את העבודה שלו בגלל דברים שהאוצר הכניס בשנים הקודמות.

נתנאל היימן: האירופאים משתמשים בו עשרות פעמים בשנה, האמריקאים משתמשים בו עשרות פעמים בשנה, בעיקר נגד סין ונגד הודו, וכאן, ליצרנים המקומיים, אין שום הגנה מול התחרות הלא הוגנת.

משה גפני: החוק הזה משנה את המצב?

נתנאל היימן: החוק הזה משנה.

משה גפני: אתה אומר שכבר היום הוא לא טוב.

נתנאל היימן: זה ראשית.

נתנאל היימן: החוק הזה מרע את המצב.

נתנאל היימן: כבר בשלב הערובה הזמנית, שזה שלב שצריך לתת מענה לנזק מיידי שנגרם לענף, כבר בשלב הזה הם רוצים לחסום את אותו מזור מיידי שהחוק הזה מביא.

ירון גולן: אדוני היושב ראש, עוד לא השלמתי את הצגת התיקון.

משה גפני: זה בסדר.

משה גפני: אנחנו לא הולכים לשום מקום.

ירון גולן: עוד לא סיימתי להציג והוא כבר אומר מה אני אומר ומה אני לא אומר.

ירון גולן: אני חושב שהדרך הנכונה לקיים את הדיון היא שאני אציג את התיקון.

משה גפני: בסדר, אני מקבל את זה, אבל רק רגע.

משה גפני: יש עוד מישהו שמתנגד חוץ מהתאחדות התעשיינים?

ישראלה מני: אני לא מתנגדת, אבל אני רוצה לענות לו.

נתנאל היימן: אם היועצים המשפטיים של משרד התעשייה שמובילים את התהליך הזה ומכירים את המורכבות שלו, הם בעצמם יוכלו לומר לך שהתהליך הזה רק יפריע ליישום של החוק.

משה גפני: איגוד לשכות המסחר, את מתנגדת?

ישראלה מני: לחלוטין לא, אבל אני מניחה שהאוצר יציג את העמדה שלו.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: תודה.

משה גפני: יש עוד מישהו שמתנגד?

איתן טפר: לגבי ההצעה שהצווים האלה יעברו את האישור של ועדת הכספים לפני החתימה על הצו, הבעיה עם זה היא שלפי האמנה של ה-WTO, ההליך עצמו צריך להסתיים תוך שנה וחצי.

איתן טפר: מכיוון שההליך הזה הוא ארוך ויש בו את כל התחנות, כבר היום אנחנו בקושי עומדים במגבלה הזאת.

משה גפני: אתה מדבר מבחינת הזמן.

איתן טפר: כן.

משה גפני: לא הנושא העקרוני של ועדת הכספים.

משה גפני: אני אחתום עם הממשלה הסכם על כך שאתם תסיימו את העבודה ולפני שאתם מוציאים את ההיטל, זה יבוא לוועדת הכספים ותוך יומיים זה יאושר או יידחה.

משה גפני: יומיים.

משה גפני: אז אין מגבלה של זמן.

משה גפני: הממשלה היום הביאה לנו עודפים בשווי של מאה מיליארד שקלים, זה הגיע לכאן בשעה 11:00 ובשעה 1:00 זה אושר, מה שהיה צריך להיות מאושר, ולגבי מה שהיו לנו שאלות, השארנו.

משה גפני: אם כן, הבעיה היא אצלכם ולא אצלנו.

משה גפני: החוק הזה יהיה רק כשאני יושב ראש ועדת הכספים, כי אני לא יודע מה יעשה יושב ראש ועדה אחר ואיך הוא יעבוד, אבל אנחנו גם לא יודעים מי יהיה במשרד התעשייה.

שגית אפיק: לפני 2005 זה עבד בכלל לא רע.

איתן טפר: אז היינו בהפרה של ה-WTO.

משה גפני: הבנתי.

משה גפני: יש התנגדות של התאחדות התעשיינים.

משה גפני: אתם מסתייגים בגלל הזמן ולזה נמצא פתרון, ואת תומכת בזה, ועכשיו אתה תסביר.

ירון גולן: התיקון הזה אומר בפשטות שני דברים.

ירון גולן: דבר ראשון הוא אומר שלגבי היטלי ביטחה שמוטלים על יבוא, יצרנו איזשהו מנגנון שהתכלית שלו היא באמת לקצר לוחות זמנים ובמסגרת המנגנון הזה שר התעשייה פונה לשר האוצר, ואם בתוך 21 ימים שר האוצר לא עונה לשר התעשייה, זה נחשב כאילו שר האוצר הסכים.

ירון גולן: זה מנגנון שיצרנו כדי להתמודד עם העניין הזה של הצורך שלנו לעמוד בלוחות זמנים ולקבל החלטה כמה שיותר מהר.

ירון גולן: הדבר השני שעשינו לגבי ערובה זמנית.

ירון גולן: כאשר הממונה על היטלי הסחר חושב שיש מקום לבצע חקירה אם באמת יש בעיה של מחיר בהיצף, אז הוא למעשה מטיל ערובה זמנית.

ירון גולן: ערובה זמנית זה איזשהו פיקדון שהיבואן שהסחורה שהוא מייבא היא זו שעומדת לבחינה, צריך לשלם למדינה כנגד הכמויות שהוא מייבא מתוך כוונה לייקר את המחיר בזמן שמתבצעת בדיקה לצורך קביעה אם באמת יש היצף או אין היצף.

ירון גולן: בתיקון הזה אנחנו אומרים את הדבר הבא, ואעשה שחזור של מה שאמרתי בתחילת הדיון: בעוד שבשביל היטל קבוע צריך ממונה ועדה מייעצת, שני שרים ויש מעבר דרך ועדת הכספים, בשביל להטיל את הערובה הזמנית שזה היטל לכל דבר ועניין שיש לו השפעה על ייקור המוצרים במשק, הוא לא צריך שום אישור אלא הוא מטיל אותו ויש לנו היטל של שישה חודשים.

ירון גולן: התיקון שאנחנו מבקשים לשים כאן הוא שאת ההיטל שהממונה על היטלי סחר מבקש להטיל, הוא צריך להביא לאישור מנכ"ל משרד התעשייה ומנכ"ל משרד  התעשייה צריך לשקול את ההיבטים הכוללים של ההיטל הזה.

ירון גולן: למעשה אנחנו מייצרים כאן עוד שכבה של מישהו שרואה את הדברים בצורה קצת יותר רחבה כי מנכ"ל משרד התעשייה בתפקידו גם אחראי על נושאים של צרכנות ועל נושאים של תחרותיות במשק, ויש לו איזושהי ראייה אחרת מעבר להגנה על התעשייה, על הייצור המקומי.

ירון גולן: זה כל מה שאנחנו מבקשים לעשות בתיקון הזה.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: תתחיל להקריא ותסביר כל סעיף.

ירון גולן: תמים יקריא.

תמים עבדאלחלים: 65.	תיקון חוק היטלי סחר ואמצעי הגנה     	בחוק היטלי סחר ואמצעי הגנה, התשנ"א-1991 -     	(1)	בסעיף 2 -	     (א)	בסעיף קטן (א), ברישה, המלים "ולעניין פסקאות (1), (2), (6) ו-(7) – ביחד עם שר האוצר" – יימחקו.

תמים עבדאלחלים: (ב)	אחרי סעיף קטן (א) יבוא:     "(א1)	החליט השר להטיל היטל בטחה לפי סעיף קטן (א), יעביר את החלטתו לאישור שר האוצר.

תמים עבדאלחלים: אישר שר האוצר את ההחלטה כאמור, ולעניין החלטה כאמור למטרה מהמטרות המפורטות בפסקאות (1), (2), (6) או (7) של סעיף קטן (א) – אישר שר האוצר את ההחלטה כאמור או לא מסר לשר הודעה על הסירוב לאשרה בתוך 21 ימים מיום שהתקבלה אצלו הבקשה לאישור כאמור ולאחר שנשלחה לשר האוצר הודעה על כך שבקשת השר ממתינה לאישורו, יטיל השר,ף בצו, בתוך חמישה ימים, היטל בטחה".

שגית אפיק: זה בעצם קיצור הליך.

שגית אפיק: נכון?

שגית אפיק: יש בזה משום קיצור הליך ביחס למצב הקיים.

שגית אפיק: הנה, כבר קיצרנו לכם בכמה ימים.

נתנאל היימן: זה לא באמת.

דבי מילשטיין: עד עכשיו לא היה בכלל לוח זמנים.

שגית אפיק: כן, אבל בגלל שלא היה לוח זמנים, לקח לכם יותר זמן.

משה גפני: ההצעה הזאת היא עוד יותר טובה כי היא גם קובעת לוח זמנים.

דבי מילשטיין: הכנסנו את שר האוצר בתוך לוח הזמנים, ועד עכשיו זה לא היה.

שגית אפיק: לא היה לו לוח זמנים ולכן לקח כמעט שנה וחצי, כמו שאמרתי, אבל עכשיו זה לא יהיה כך.

שגית אפיק: נותנים כאן לשר האוצר 21 ימים.

תמים עבדאלחלים: ההסדר הזה של 21 ימים קיים כבר בחוק במקומות אחרים.

תמים עבדאלחלים: אנחנו אימצנו את ההסדר הזה.

תמים עבדאלחלים: (2)	בסעיף 3א -     		(א)	בסעיף קטן (א), במקום "יחד עם שר האוצר רשאים" יבוא "רשאי".

תמים עבדאלחלים: (ב)	אחרי סעיף קטן (א) יבוא:     "(א1)	החליט השר להטיל היטל יבוא לפי סעיף קטן (א), יעביר את החלטתו לאישור שר האוצר.

תמים עבדאלחלים: אישר שר האוצר את ההחלטה כאמור, או לא מסר לשר הודעה על הסירוב לאשרה בתוך 21 ימים מיום שהתקבלה אצלו הבקשה לאישור כאמור ולאחר שנשלחה לשר האוצר הודעה על כך שבקשת השר ממתינה לאישורו, יטיל השר, בצו, בתוך חמישה ימים, היטל יבוא".

תמים עבדאלחלים: (3)	בסעיף 3ב – אחרי ההגדרה "הממונה" יבוא -     "המנהל הכללי" – המנהל הכללי של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה, ולעניין טובין שהם מוצרי חקלאות לא מעובדים – המנהל הכללי של משרד החקלאות ופיתוח הכפר".

תמים עבדאלחלים: (4)	בסעיף 3ח -     (א)	בסעיף קטן (א), אחרי "לפי סעיף 13(א)" יבוא "ולאחר ששקל את הפגיעה הצפויה בשווקים אחרים בישראל שעלולים להיות מושפעים מן ההחלטה".

תמים עבדאלחלים: (ב)	אחרי סעיף קטן (א) יבוא:     "(א1)	סבר ממונה כי יש לקבל החלטה מקדמית כאמור בסעיף קטן (א), יעבירה לאישור המנהל הכללי.

תמים עבדאלחלים: החלטת המנהל הכללי תינתן לאחר שקיים התייעצות בעניין זה עם הממונה על התקציבים במשרד האוצר.

תמים עבדאלחלים: אישר המנהל הכללי את החלטת הממונה שהועברה אליו כאמור, או לא מסר לממונה הודעה על הסירוב לאשר את ההחלטה בתוך ארבעה עשר ימים מיום שהממונה העביר את ההחלטה אל המנהל הכללי ואל הממונה על התקציבים, יקבל הממונה את ההחלטה המקדמית כאמור".

תמים עבדאלחלים: (5)	בסעיף 28 -     (א)	בסעיף קטן (א), בפסקה (2), במקום "במהלך החקירה" יבוא "במהלך החקירה לעניין זה, ישקול הממונה את הפגיעה הצפויה בשווקים אחרים בישראל שעלולים להיות מושפעים מן ההחלטה".

תמים עבדאלחלים: (ב)	אחרי סעיף קטן (א) יבוא:     "(א1)	סבר הממונה כי יש לקבל החלטה מקדמית בעניין כאמור בפסקה (2), יעבירה לאישור המנהל הכללי של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה (בסעיף זה – המנהל הכלי).

תמים עבדאלחלים: החלטת המנהל הכללי תינתן לאחר שקיים התייעצות בעניין זה עם הממונה על התקציבים במשרד האוצר.

תמים עבדאלחלים: אישר המנהל הכללי את החלטת הממונה שהועברה אליו כאמור או לא מסר לממונה הודעה על הסירוב לאשרה בתוך ארבע עשר ימים מיום שהממונה העביר את ההחלטה אל המנהל הכללי ואל הממונה על התקציבים, יקבל הממונה את ההחלטה המקדמית כאמור".

נתנאל היימן: שתי הערות שהיו לי ובעניין הזה דיברתי עם עורכת הדין מילשטיין.

נתנאל היימן: הערה אחת רלוונטית רק לפסקה (4), סעיף קטן (א) המוצע.

נתנאל היימן: יש שני סעיפים שמדברים על הפגיעה האפשרית בשווקים אחרים, גם בסעיף 3ח שמוצע לתקן אותו וגם בסעיף 28.

נתנאל היימן: בעוד שבסעיף 28 ברור שמדובר בשווקים אחרים לעומת השוק של הענף היצרני המקומי שהגיש את הבקשה, אני חושב שבסעיף 3ח זה לא ברור וצריך להבהיר בנוסח למה מתייחסים השווקים האחרים, אחרים לעומת מה.

נתנאל היימן: הבנתי שאין למשרד התעשייה התנגדות להבהיר את זה בנוסח.

נתנאל היימן: ההערה השנייה מתייחסת לפסקאות (4) ול-(5).

נתנאל היימן: בסיפא של אותן פסקאות נאמר שבתוך 14 ימים מיום שהממונה העביר את ההחלטה אל המנהל הכללי ואל הממונה אל התקציבים, הוא יקבל את ההחלטה כאמור.

נתנאל היימן: כאן, בעוד שיש הוראה מפורשת שאומרת שהוא חייב להעביר את ההחלטה למנכ"ל המשרד, אין הוראה שאומרת שהוא חייב להעביר אותה לממונה אל התקציבים ולכן צריך לתקן את זה כדי להבהיר שהוא חייב להעביר אותה ואז מתחילים להיספר אותם 14 הימים.

נתנאל היימן: גם להערה הזאת הבנתי שאין התנגדות להבהיר.

דבי מילשטיין: לגבי ההערה הראשונה, כדי להבהיר מה אלה השווקים האחרים.

דבי מילשטיין: יכול להיות אולי שיותר פשוט יהיה במקום המילה שווקים לכתוב את המילה טובין אחרים כי הטובין בעצם מוזכרים בסעיפים אחרים.

שגית אפיק: אבל אז יש שוני בין 28 לבין הסעיף הזה.

נתנאל היימן: זה גם הרבה יותר מצומצם.

משה גפני: את מציעה שבמקום שווקים יהיה כתוב טובין?

דבי מילשטיין: אני מבינה את הקושי וכי צריכים איזושהי הבהרה כי באמת אולי המונח שווקים אחרים לעומת מה, זה לא מספיק ברור.

דבי מילשטיין: השאלה היא איך לתקן את אי הבהירות הזאת.

נתנאל היימן: בסעיף 28  אני חושב שברור שזה לעומת השוק שהגיש את הבקשה.

ירון גולן: הנוסח הזה מוסכם על שר התעשייה ומוסכם על כל האנשים במשרד התעשייה אתם דנו ואין כאן משהו שלא נעשה בכוונה.

משה גפני: מה זה אומר מבחינתי שזה מוסכם על שר התעשייה?

ירון גולן: אני מדבר עכשיו באופן שונה ממה שנציגי משרד התעשייה אומרים.

משה גפני: לא רלוונטי.

דבי מילשטיין: זה שצריכים לבחון שווקים אחרים, אנחנו מסכימים.

ירון גולן: אני מדבר על הנוסח.

ירון גולן: בדיוק על הנוסח אני מדבר.

ירון גולן: הכוונה היא לניסוח רחב.

ירון גולן: כאשר מדינת ישראל מחליטה להטיל היטל על טלפונים שמיוצרים בגרמניה, אז גרמניה מחליטה להטיל היטל על מוצצים שמיוצרים בישראל.

ירון גולן: זאת היא המשמעות של שווקים אחרים.

ירון גולן: זאת אומרת, יש משמעויות להטלת היטל, משמעויות שנוגעות לסחר שנוגע לישראל וכאשר אנחנו אומרים שצריך לשקול את השקילה של פגיעה בשווקים אחרים, צריך לשקול את זה בהיבט הכי רחב מבלי לצמצם את שיקול דעתי של מי שאמון גם על ההיטלים על הייצור המקומי.

נתנאל היימן: לא ברור מה זה אחר לעומת מה.

משה גפני: אחר לעומת מה?

משה גפני: הוא צודק.

ירון גולן: יש את שוק המוצצים עליו הוטל ההיטל?

ירון גולן: אותו אחד שצריך לאשר את ההיטל או את הערובה הזמנית לא צריך להגביל את עצמו לפגיעה בייצור המוצצים.

ירון גולן: הוא צריך לראות את כל הנזק שיכול להיגרם לתעשייה הישראלית.

נתנאל היימן: אולי אפשר לומר טובת המשק בכללו.

ירון גולן: אין לי בעיה.

נתנאל היימן: בהקשרים אחרים לחוק.

ירון גולן: אין לי בעיה לומר טובת המשק בכללו, למרות שלדעתי שווקים אחרים מספיק.

נתנאל היימן: הבנתי שבשלב ההחלטה על ערובה זמנית הוא לא יכול לשקול את כל טובת המשק.

נתנאל היימן: אני הצעתי את זה בהתחלה שאולי השיקול יהיה יותר רחב ולא רק בשווקים אחרים לעומת השוק לגביו הוגשה בקשה להטיל היטל, אלא משהו יותר כללי.

קריאה: שווקים אחרים, אנחנו הבנו שאם אנחנו מטילים היטל על נייר, זה משפיע גם על השוק של הקרטונים.

קריאה: נייר הוא חומר גלם לקרטונים.

קריאה: נייר חום משפיע על השוק של הקרטונים וזה יכול להשפיע.

משה גפני: אני מבין את ההסתייגות של התאחדות התעשיינים ואני גם מבין כאן את הדיון והוא דיון מאוד מרתק.

משה גפני: כלומר, מה המשמעות של העניין, לבחון את זה כלפי שווקים אחרים.

משה גפני: זה באמת שיקול רחב מאוד.

משה גפני: אני מקבל את הצעת החוק הזאת, היא ממש טובה, אבל אני מבקש להוסיף, אם אפשר לרשום את זה גם בנוסח, שסעיף 56 לחוק היטלי סחר ואמצעי הגנה התשנ"א-1991 – בטל.

שגית אפיק: זאת אומרת, לחזור למצב שהיה לפני 2005.

משה גפני: כן.

אבשלום וילן: עד לפני כמה חודשים הייתה בעיה ואז פניתי גם לשר והוא הסביר לי שהמחוקק לא במקרה קבע שהממונה על כל נושא ההיצף הוא בלתי תלוי במערכת הפוליטית.

אבשלום וילן: כאן יש במפורש – ותשקלו את הסיבות לזה – שהוא מעביר את מנכ"ל משרד התעשייה - שהוא מינוי מקצועי-פוליטי – שהוא מאשר לגורמים המקצועיים.

אבשלום וילן: הייתה כאן חוליה שהיא חצי פוליטית שעד היום הקפידו מאוד שהיא תהיה רק מקצועית.

משה גפני: אנחנו מאשרים כאן בוועדה, ואתה יודע את זה כי אתה הרי ותיק כאן, בעיות הרבה יותר קשות וצווים הרבה יותר קשים, וגם במקרה הזה אנחנו נדרשים בסוף לאשר והוועדה, למיטב ידיעתי, אני כל הזמן אומר שהוועדה היא ועדה מקצועית, אבל במקרה יושבים כאן אנשים פוליטיים.

משה גפני: אנחנו מאשרים צווים והיטלים.

משה גפני: זה ההליך.

שגית אפיק: אתה לא מדבר על אישור הוועדה אלא אתה מדבר על השלב של המנהל הכללי בערובה הכללית.

ירון גולן: אני רוצה לומר מדוע לדעתי המתכונת הקיימת מתאימה גם בראייה של ועדת הכספים כשהיא בוחנת את ההיבטים המשקיים.

ירון גולן: יש שני דברים שצריך לשקול כאשר מטילים היטל.

ירון גולן: האחד, לוחות הזמנים.

ירון גולן: בהנחה שבאמת נגרם נזק, כל יום שמשווק כאן מוצר במחיר שבאמת קיים היטל לגביו, צריך לקצר את שרשרת האישורים עד כמה שניתן.

משה גפני: זה נכון.

משה גפני: אתה היית כאן באחד הדיונים שקיימנו כאן עם אנשי משרד התעשייה.

שגית אפיק: על לבידים, על לוחות עץ, על פלדה.

ירון גולן: זה נימוק אחד.

משה גפני: הנימוק הראשון שלך הוא נימוק מאוד נחמד, אבל תעבדו יותר מהר.

שגית אפיק: קצרו את ההליך.

משה גפני: מה התעכב בוועדת הכספים בנושא של היתרים?

משה גפני: תגיד לי מה התעכב.

משה גפני: מה הובא לוועדה והתעכב?

משה גפני: הבנתי, לוחות הזמנים, העלית טענה נכונה ויש לי תשובה טובה.

משה גפני: מה הנימוק השני?

ירון גולן: הנימוק השני הוא שאנחנו לפחות כממשלה כן עשינו כאן איזשהו מאמץ לקצר, גם אם זה בא לידי ויתור על סמכויות של שר האוצר, ואם שר האוצר לא מספיק או לא מחליט או מתלבט, כאילו זה אושר.

משה גפני: אתם צריכים בסוף להביא את זה לוועדה?

ירון גולן: ודאי שכן.

משה גפני: אז למה אתם לא מביאים בהתחלה?

משה גפני: מה הבעיה בזה?

משה גפני: במקום להביא באמצע, תביאו בהתחלה.

ירון גולן: התהליך הוא תהליך עם מורכבות מסוימת.

ירון גולן: מתקבלת תלונה, מוטלת ערובה זמנית, יש חקירה של ועדה מייעצת, הממונה ממליץ, המנכ"ל ממליץ, שר התעשייה.

משה גפני: מצדי אתם יכולים שתהיה ועדת הכספים ואתם יכולים להוריד מישהו מהשרשרת הזאת בתמורה לזה.

משה גפני: לא איכפת לי את מי תורידו.

דבי מילשטיין: אנחנו בנינו את כל החוק לפי השנה-שנה וחצי שאנחנו צריכים לעמוד בו.

דבי מילשטיין: ביטול 56 בעצם יגרום לכך שאנחנו נצטרך בתיקון חקיקה לשנות את כל השלבים של החוק כדי לעמוד בלוח הזמנים.

משה גפני: אנחנו נתקן את זה עכשיו.

דבי מילשטיין: לא. זה לא סעיף אחד, 56, אלא עכשיו אנחנו מדברים על כל אחד ואחד.

שגית אפיק: תאמרו איזה שלבים אתם יכולים להוריד.

משה גפני: אנחנו מעבירים כאן חוקים בוועדת הכספים, חוקים שאמרו לנו שצריך להם ארבע או חמש ישיבות, בישיבה אחת.

משה גפני: אנחנו זריזים.

משה גפני: אין בעיה, תאמרו מה הבעיה ואנחנו נסדר את זה.

שגית אפיק: חוץ מזה, הזמנים הם זמני מקסימום.

שגית אפיק: אתם יכולים את התהליך אצלכם, במקום לעשות 14 ימים, לעשות 10 ימים.

שגית אפיק: לא צריך לתקן את החוק בשביל זה.

נתנאל היימן: הייתי מבקש למחוק את המלים "הממונה על אגף התקציבים באוצר" ובכלל להוציא אותו מהתהליך של הערובה הזמנית.

נתנאל היימן: מדיניות סחר זה לא משהו שמבינים בו באגף התקציבים ויש סיבה לזה.

משה גפני: אבל הממונה על אגף התקציבים הוא איש נחמד.

משה גפני: בכל זאת אתה רוצה להוציא אותו?

נתנאל היימן: הנוכחי, כן.

משה גפני: אתה מדבר על הקדנציה הבאה.

נתנאל היימן: לא רק הקדנציה הבאה אלא גם היום המדיניות שלהם היא לבטל את החוק הזה, אם הם היו יכולים אלא שהם לא אומרים את זה.

ירון גולן: נכניס את נציג התאחדות התעשיינים כמי שצריך להתייעץ אתו.

ישראלה מני: אנחנו בדרך כלל הקורבנות של ההיטלים האלה.

ישראלה מני: למעשה זה רק אנחנו וכל הצרכנים מאחורינו.

ישראלה מני: אנחנו מברכים על הצעת החוק הזאת ואני אוסיף ואומר שמבחינתנו, איגוד לשכות המסחר, ההצעה שוועדת הכספים תפקח על העניין הזה, היא מעולה.

ישראלה מני: השימוש בערובה זמנית, רק שנבין את זה, אלה מלים שנזרקות לאוויר אבל מדובר כאן בעלויות אדירות לאותם יבואנים.

ישראלה מני: העלויות האלה לפעמים מגדירות את העסק כ-GO NO GO.

ישראלה מני: לכן ההתערבות של הממונה על התקציבים, עם כל הכבוד לתעשיינים, היא סופר קריטית לתהליך הזה וגם ההתערבות שלכם יכולה לצמצם את הנטל שיוטל עלינו.

ישראלה מני: בכל מקרה, תודה.

יעקב פולג: לפחות בכל מה שנוגע להיטלים שמטילים מדינות על מוצרים חקלאיים, אני רוצה לומר מדיונים שקוראים ב-WTO, מדינות נוהגות להטיל המון היטלים.

יעקב פולג: אנחנו היחידים שעוד מעולם לא הטלנו היטל בטחה על מוצר חקלאי.

יעקב פולג: לכן אני מחזק את דבריך היושב ראש, לזרז את הדברים.

משה גפני: אמרתי לחברים שאני לא מצביע ולכן אני לא יכול להצביע, אבל אם אתם מסכימים למה שאמרנו עכשיו, בעזרת השם בישיבה הבאה או בתחילת שבוע הבא אני אפצל את החוק הזה ואני אביא אותו לאישור מליאת הכנסת לפני 31 בדצמבר.

משה גפני: אני אזרז אותו.

נתנאל היימן: אדוני, כדאי שיביא גם נוסח לעניין ההחלטה.

משה גפני: כן, זה ברור.

משה גפני: לפעמים אני מתעלם מהייעוץ המשפטי וזה בעוכריי.

ירון גולן: אני מוכן לקבל את הנוסח שהוא הציע.

ירון גולן: תגיעו להסכמה על הנוסח.

ירון גולן: תעשו לי טובה.

ירון גולן: אתם רוצים את החוק הזה ומהר?

קריאה: כן.

משה גפני: אז תגיעו לאיזה נוסח.

ירון גולן: זה דיון שיכול להוציא אותנו מלוח הזמנים שרלוונטי לוועדה ורלוונטי לחוק ההסדרים.

ירון גולן: יש לי את הנוסח שלנו ויש את הנוסח של הייעוץ המשפטי, ומבחינתי הוועדה יכולה לקבל כל אחד מהנוסחים האלה.

ירון גולן: הנוסח הזה מוסכם ומאושר.

קריאה: אדוני, אני חושב שיש כאן שתי אפשרויות מאוד ברורות.

קריאה: או שיישאר הנוסח שעומד בחוקים אחרים אבל צריך לומר למה זה מתייחס ואז הדיפולט, כמו שאני מבין אותו, הוא כמו בסעיף 28 שאומר אחר לעומת ענף היצרני המקומי שהגיש את הבקשה.

קריאה: בסעיף 3ח צריך לעשות את ההתאמה.

קריאה: ההתאמה צריכה ללכת לשני הכיוונים.

שגית אפיק: למה אתם מתנגדים לטובת המשק בכללותו?

קריאה: זה לא מתאים.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: ניר, קח על עצמך את העניין הזה ותביא את הנוסח שאתה חושב שצריך להביא.

משה גפני: אני מבקש לקבל אותו עד סוף השבוע ואז ביום ראשון נצביע עליו.

קריאה: אין לי בעיה לכתוב את זה.

משה גפני: לא, דבר אתם.

משה גפני: אני בעד דיאלוג.

קריאה: לי אין עמדה בעניין הזה.

משה גפני: לנסות להגיע להסכמה.

דבי מילשטיין: אם יש שווקים רלוונטיים.

משה גפני: בסדר.

משה גפני: אני מבקש להגיע להסכמה.

משה גפני: אם לא נגיע להסכמה, אני אצטרך להכריע בהצבעה.

משה גפני: תודה רבה.

שגית אפיק: מתי אתה מביא את זה להצבעה?

משה גפני: ביום ראשון.

משה גפני: אני אפצל את זה.

משה גפני: אנחנו עוברים לסעיף הבא – פרק ט"ז (שונות) – חוק ההגבלים העסקיים – חקלאות.