ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 287, 2010-12-12 10:00

דוד רותם: בוקר טוב.

דוד רותם: תקנות החברות (דיווח, פרטי רישום וטפסים) (תיקון), התש"ע-2010.

דוד רותם: הרשות לניירות ערך, הבטחתם לי רשימה באיזה מדינות בעולם אפשר להגיש...

דוד רותם: לא קיבלתי.

הדס מגן מולכו: אנחנו מסרנו את הרשימה למשרד המשפטים.

הדס מגן מולכו: הוצאנו בעצם שאלון קצר לחברי ארגון בין לאומי שאנחנו חברים שם, עד כה קיבלנו כמה תשובות ואנחנו רואים שדנמרק, מלזיה, סינגפור ומדינות מסוימות באירופה, שנותנות מעמד מיוחד לאנגלית כשפת הפיננסים הבין לאומית, כן מתירות להגיש מסמכי---

דוד רותם: מלזיה, סינגפור?

דוד רותם: למי אנחנו רוצים להיות דומים?

מרים אילני: בסינגפור זו שפה רשמית.

דוד רותם: זאת אומרת אנחנו רוצים להיות דומים למלזיה.

דוד רותם: זה טוב.

דוד רותם: אני רק רוצה לדעת לאיזה מדינות אנחנו רוצים להיות דומים.

הדס מגן מולכו: דנמרק ופורטוגל.

הדס מגן מולכו: יש ביוון מעמד מיוחד לאנגלית, אם כי לא---

דוד רותם: כשאת אומרת 'מעמד מיוחד', פירושו של דבר שאפשר להגיש תקנות באנגלית?

הדס מגן מולכו: לא את התקנות, אבל דברים אחרים.

דוד רותם: אני שאלתי על תקנות במיוחד.

הדס מגן מולכו: על תקנות?

הדס מגן מולכו: פורטוגל.

דוד רותם: פורטוגל, מלזיה ודנמרק.

הדס מגן מולכו: זה מה שקיבלנו עד כה.

הדס מגן מולכו: זה לא אומר שאין מדינות אחרות.

דוד רותם: זה רק לא אומר שיש מדינות אחרות, כי בישיבה הקודמת אתם אמרתם לי שברוב המדינות בעולם מקבלים.

דוד רותם: ביקשתי רשימה, אז שלחתם אותה למשרד המשפטים, גם הם שכחו להעביר אותה אליי ואתם ודאי לא העברתם אליי.

דוד רותם: אני יכול גם להבין למה לא העברתם אליי, כי אתם רוצים להיות דומים למלזיה.

דוד רותם: אני לא בדיוק רוצה להיות דומה למלזיה.

הדס מגן מולכו: אנחנו לא העברנו את זה כי זה נשלח במייל וחשבנו שזה עוד לא סופי.

הדס מגן מולכו: מצאנו מדינות למשל כמו בספרד, גלי דיברה עם עמיתה שלה, שאי אפשר להגיש באנגלית, צריך להגיש בספרדית, אפשר להגיש תרגום לאנגלית, אבל ספרדית זו השפה המחייבת.

הדס מגן מולכו: זאת אומרת זה לא שאנחנו רוצים להעלים חלילה מידע.

דוד רותם: מה קורה בארצות הברית?

הדס מגן מולכו: בארצות הברית זה אנגלית, אז קשה מאוד לשפוט.

דוד רותם: אפשר להגיש בשפה אחרת בארצות הברית?

דוד רותם: בסינית?

הדס מגן מולכו: לא מצאנו.

דוד רותם: לא מצאתם.

דוד רותם: מה עם אנגליה?

הדס מגן מולכו: זה אנגלית, ואנחנו כיוונו את השאלה למדינות שהשפה הרשמית היא לא אנגלית.

דוד רותם: מה עם כל אירופה?

דוד רותם: לא קיבלתם תשובות חיוביות, פירושו של דבר שאי אפשר.

הדס מגן מולכו: לא, באירופה יש לאנגלית מעמד מיוחד---

דוד רותם: באיזה מדינות באירופה ניתן להגיש תקנות באנגלית?

דוד רותם: יש לכם רשימה?

הדס מגן מולכו: כרגע יש בוודאות את פורטוגל ודנמרק.

דוד רותם: ויש לנו בוודאות שספרד לא.

הדס מגן מולכו: אני לא הייתי בישיבה הקודמת, אבל ההשוואה הזאת היא קצת קשה כי בעצם אנחנו בוחנים פה את האוכלוסייה הספציפית בכל מדינה, עד כמה היא נגישה לשפה ובדנמרק למשל, האוכלוסייה שם מאוד נגישה לאנגלית ואפשרו את זה, בספרד, לעומת זאת, לא אפשרו את זה, והשאלה איפה אנחנו בתוך הבדיקה הזאת.

דוד רותם: מה ממוצע הציונים בבגרות באנגלית?

הדס מגן מולכו: לא יודעת, אבל לאור הדיון הקודם ולאור הבדיקה שעשינו, אנחנו באנו עם הצעה חדשה לוועדה ואנחנו מקווים שאדוני יאשר אותה.

הדס מגן מולכו: ההצעה שלנו אומרת שבעצם יהיה אפשר להגיש את התקנון באנגלית וזה יהיה הנוסח המחייב, אבל לצד התקנון באנגלית תהיה חובה להגיש תרגום בעברית, התרגום יהיה תרגום נוחות בלבד, כאשר כלפי צד ג' עדיין השפה האנגלית תחייב.

דוד רותם: אם הנוסח המחייב הוא אנגלית, זה לא מקובל עליי.

דוד רותם: אני מוכן ללכת בשיטה הספרדית.

גלי גרוס: לגבי ספרד צריך להבין שכל הדין שם בעניין של תפקידו של רשם החברות והמרשם הוא אחר לחלוטין.

גלי גרוס: התפיסה שונה לחלוטין מאשר בישראל ויותר תואמת את התפיסה האירופאית במובן הזה שהכל קונסטיטוטיבי, עד שזה לא נרשם, עד שהתקנון  לא מאושר, חילופי בעלי מניות, חילופי דירקטורים, כל הדברים האלה, התוקף שלהם הוא ברישום ולכן זו שיטה שהיא שונה לחלוטין מכל התפיסה של חוק החברות בישראל, שרשם החברות הוא בעצם, למעט בעניינים מאוד מאוד ספציפיים, כמו מטרות ושינויי שם, משקף כלפי הציבור את המצב הקיים שדווח לו על ידי החברה ולא יוצר שינוי במצב המשפטי הקיים בעקבות הדיווח והרישום.

דוד רותם: הדבר היחידי שמחייב בישראל וכאשר מתקבלת החלטה באספה הכללית היא מחייבת מאותו רגע, למרות שהיא לא נרשמה.

דוד רותם: אבל בעלי מניות, מחייב מה שרשום ברשם.

גלי גרוס: לא, בעלי מניות, העברת המניות תקפה ויש חובה לדווח עליה לרשם, אי דיווח לרשם היא הפרה ויש סנקציה, אבל היא לא גורעת מהיותו של אותו אדם בעל מניות בחברה.

גלי גרוס: כך גם לגבי מינוי דירקטורים.

גלי גרוס: וזה שונה לחלוטין בספרד, ולכן כשמסתכלים על הדין הספרדי, או במדינות קונטיננטליות אחרות, זו תפיסה שהיא שונה לחלוטין וצורת העבודה היא אחרת לחלוטין ולכן הם גם מאפשרים את האנגלית אבל לא כמשהו מחייב.

דוד רותם: רבותיי, אין לי בעיה שתוגשנה תקנות באנגלית עם תרגום לעברית, או בעברית עם תרגום לאנגלית, ובלבד שהנוסח המחייב כלפי העולם, כלפי מי שמעיין, כלפי הציבור, יהיה הנוסח העברי ולא הנוסח האנגלי.

גלי גרוס: פה יש לך בעיה גם עם החוק הקיים.

דוד רותם: אין לי בעיה.

דוד רותם: אני יודע, סעיף 121 אומר שברגע שנתקבלה החלטה, אם הפרוטוקול נרשם באנגלית, זה מחייב מרגע שהוא נחתם ושלום על ישראל.

דוד רותם: בסדר, זה לא אכפת לי.

דוד רותם: אבל התסקיר איננו מוגש לאספה הכללית, אלה שני דברים שונים.

הדס מגן מולכו: אין תסקיר.

הדס מגן מולכו: התקנון מאושר על ידי האספה הכללית והוא בעצם מה שנותן את התוקף לתקנון, ההחלטה של האספה הכללית.

דוד רותם: לא. סליחה, איך אני רושם חברה?

הדס מגן מולכו: אתה מגיש תקנון חתום בידי כל אחד מבעלי המניות.

דוד רותם: זו לא אספה כללית, אלה היזמים.

הדס מגן מולכו: החברה עוד לא קיימת.

דוד רותם: נכון, היא עוד לא קיימת וזה מה שמחייב, התקנון שהגשתי הוא המחייב.

הדס מגן מולכו: אבל אחר כך אתה יכול לשנות אותו.

דוד רותם: אין לי בעיה.

דוד רותם: אני אומר דבר אחד, רבותיי, התקנון הראשון יוגש בעברית עם תרגום לאנגלית והעברית תהיה המחייבת.

דוד רותם: אחר כך יעשו בו שינויים, לא שיניתם פה כלום, מה שיש בחוק זה מה שיש.

הדס מגן מולכו: לא, יש חובה לדווח לנו על השינויים וגם אז---

דוד רותם: אז יש את הסעיף בחוק.

מרים אילני: לא, אבל סעיף 353 קובע שאם אדם מסתמך ולא שינית כמו שצריך, זה לא פותר את הבעיה כלפי צד ג'.

מרים אילני: כל הבעיה התעוררה בגלל שהמשקיעים, בינם לבין עצמם, חששו ממצב שבו יופעל סעיף 353 ומי שהסתמך על המרשם הסתמך על נתון שהוא לא נכון.

דוד רותם: למה נתון לא נכון?

דוד רותם: הנתון הוא נכון.

דוד רותם: עד שלא שינית אותו, זה הנתון.

מרים אילני: לא, אבל כל שינוי שייעשה, ייעשה באנגלית ואי אפשר יהיה לדווח על זה באנגלית, כאשר ההסכמות בין הצדדים ייעשו באנגלית.

מרים אילני: אני רוצה ללכת קצת אחורה.

מרים אילני: עד שנת 2000 הפרקטיקה היתה שאפשר היה להגיש תקנונים באנגלית, בלי תרגום.

מרים אילני: בשנת 2000 יצאה הנחיה של היועץ המשפטי לממשלה שאמרה שכיוון שאין הסדרה שאפשר להגיש באנגלית, אי אפשר להגיש יותר באנגלית בגלל שהשפה הרשמית היום היא כבר לא השפה האנגלית.

מרים אילני: אני מציעה את זה כדי להראות שלא היו כשלים, השוק התנהל עם זה, זה היה בסדר גמור, אף אחד לא התלונן על זה וברגע ש---

דוד רותם: ומשנת 2000 עד היום כמה שנים עברו?

מרים אילני: עד היום אנחנו מקבלים כל הזמן מכתבים, מכל עורכי הדין---

דוד רותם: עזבי את מה שמקבלים, התקנונים הוגשו בעברית ולא היתה שום בעיה ולא היה שום כשל ומשקיעים מחוץ לארץ השקיעו.

דוד רותם: בוא נאמר ככה, המשקיעים מחוץ לארץ יפסיקו להשקיע בארץ בגלל התקנון של---

מרים אילני: אני לא אוהבת את הטיעון הזה.

דוד רותם: למה את לא אוהבת את הטיעון?

דוד רותם: זה הטיעון שאת טוענת לי.

מרים אילני: לא, אני טוענת שהצדדים רוצים להגיע להסכם באנגלית וצריך לתת להם את האפשרות הזאת.

מרים אילני: אנחנו גם חושבים שהפרסום של התקנון בכללותו הוא לא חשוב, מה שחשוב הוא זה מה שהכנסנו עכשיו לטופס המחייב, הוצאנו מתוך התקנון את כל ההוראות שאנחנו חושבים שהציבור צריך לדעת אותן, הן צריכות להיות בעברית, לגבי הנוסח המחייב הוא יהיה הנוסח בעברית, לכן אנחנו חושבים שעשינו איזון ראוי.

מרים אילני: צריך לזכור שלמשל בדנמרק אין חובה בכלל להגיש את התקנון, ההנחה היא שהציבור לא צריך לדעת את זה בכלל.

דוד רותם: עורכת דין אילני, אני מסכים איתך, לפני שאני אאשר את התקנות האלה ואת התקנות של משטר תאגידי, מכיוון שבשני המקומות האלה---

קריאה: שם זה חוק.

דוד רותם: כיוון שהזכירו לי יותר מדי פעמים את דלוור, אני חושב שאנחנו צריכים לצאת לדלוור לבדוק את המצב המשפטי שם.

דוד רותם: אתם כל הזמן מזכירים לי את דלוור, דלוור.

דוד רותם: חבר'ה, לכו לדלוור, תרשמו שם את החברות, עזבו אותי עם כל הדברים האלה.

דוד רותם: אנחנו מדינת ישראל, אנחנו לא דלוור.

מרים אילני: אנחנו עושים משפט משווה, הבאתי את זה כמשפט משווה.

מרים אילני: לא הלכנו על המודל של דלוור, זה לא שאמרנו שמהיום אין חובת פרסום תקנון, אמרנו שיש חובת פרסום תקנון ואני חושבת שעשינו איזון ראוי בין זה שהדברים החשובים יופיעו בעברית, הם יהיו הנוסח המחייב, עשינו תרגום נוחות, לצורך הנוחות בלבד, כדי שאדם שקשה לו באנגלית יוכל להבין את זה עם תרגום לעברית.

מרים אילני: אנחנו חושבים שזה איזון ראוי.

דוד רותם: טוב, אתם חושבים.

דוד רותם: בסדר.

גלי גרוס: דבר נוסף, בהקשר של מה שאתה ציינת.

גלי גרוס: אני מבינה שאתה, אדוני, לא חולק על כך ששינויי תקנון אחר כך מתקבלים בהתאם להסכמות שבין הצדדים, בשפה האנגלית---

דוד רותם: לצערי זה לא על השולחן אצלי.

דוד רותם: זה מה שיש לי על השולחן.

גלי גרוס: ההבחנה בין השלב של רישום חברה לשלב של שינוי תקנון אחר כך היא הבחנה מלאכותית, כי באותה מידה אדם יכול להגיש תקנון בעברית ויום אחרי זה לתקן אותו.

גלי גרוס: התועלת שאנחנו מביאים לציבור פה, לצורך העניין הזה, שבשלב הרישום התקנון יהיה בעברית, היא תועלת שהיא לא מאוד חזקה, כי---

דוד רותם: זה לא רק תועלת הציבור---

מרים אילני: גם את השינוי אי אפשר להציג באנגלית.

מרים אילני: אם אין תיקון לתקנון, אז גם את השינוי אי אפשר יהיה להגיש באנגלית.

מרים אילני: הטענה שלנו היא שכל מסמך שצריך להגיש לרשם, אם אין הוראה מפורשת שאפשר באנגלית, הוא חייב להיות בעברית.

מרים אילני: גם התיקונים יהיו בעברית.

גלי גרוס: אבל אז הנוסח המחייב הוא מה שהצדדים הסכימו ביניהם.

מרים אילני: אבל יש לי את סעיף 353 שאומר שאם לא הגשת אותו מתוקן, אז מי שהסתמך על העברית, אפשר יהיה להסתמך על העברית.

מרים אילני: אין לי כשל בעניין הזה במצב הקיים.

מרים אילני: כל הכשל הוא שהצדדים באו ואמרו לנו 'אנחנו רוצים להתקשר באנגלית, זאת השפה שאנחנו רוצים להתקשר בה', ויש חופש חוזי והשפה היא שפה עסקית, מזה באנו.

דוד רותם: בתנאי שהם ירשמו שם, אם זה חברה ציבורית, בואו נקבע מי יכול להיות דירקטורים חיצוניים.

דוד רותם: בזה אנחנו יכולים לקבוע להם ואין שום חשש שהם יברחו מכאן, אבל יש חשש שאם נגיד להם 'תגישו את זה בעברית' הם יברחו.

דוד רותם: רבותיי, יש פה על השולחן שלי שתי מערכות שבאחת מהן אתם אומרים, 'רבותיי, לא יקרה שום דבר', ואני שם מוטרד יותר מאשר פה, ואתם אומרים לי לא, זה שאתה תגיד להם שהם חייבים למנות דירקטורים מטעם הציבור, כאשר הדירקטורים האלה צריכים רוב של בעלי מניות המיעוט וכולי, זה לא יבריח מפה.

דוד רותם: ישבו פה אנשים אחרים שטענו שרק זה יבריח את המשקיעים.

דוד רותם: מצד שני אתם אומרים לי, מה שיבריח את המשקיעים זה שהם לא יכולים להסכים באנגלית והם יצטרכו לתרגם את זה לעברית.

מרים אילני: אני לא באה משם, אני לא אמרתי ש---

דוד רותם: אם את לא באה משם, אז אני שמח.

מרים אילני: המכתב לשר לא אומר את זה.

מרים אילני: אנחנו אומרים שאנחנו רוצים להקל עם השוק כי הבנו שיש מצוקה בשוק בעניין הזה, קיבלנו עשרות מכתבים מאז ההנחיה של היועץ ועד עכשיו השוק התנהל אחרת וזה היה נח לכולם.

מרים אילני: אנחנו חושבים שעשינו איזון, למרות מה שאדוני אומר ובלי קשר לבריחה של המשקיעים, התוצאה היא תוצאה טובה, בלי קשר למסע ההפחדות.

מרים אילני: זה מה שאנחנו חושבים.

דוד רותם: אני מסכים, בתנאי אחד, שמה שיוגש והנוסח המחייב שיוגש יהיה הנוסח העברי.

דוד רותם: אם למחרת ישנו,  אז למחרת ישנו.

דוד רותם: הנוסח שיוגש יהיה נוסח בעברית.

דוד רותם: למדינת ישראל יש שפה רשמית והוא יוגש בשפה הרשמית.

מרים אילני: אבל גם התיקון צריך להיות בעברית לפי זה.

דוד רותם: למה?

דוד רותם: התיקון יכול להיות באנגלית משום שמה שיקרה זה, הרי ההחלטות שמחייבות זה מרגע שהן מתקבלות באספה הכללית, שם התקבלה החלטה באנגלית.

מרים אילני: אבל יש חובה לדווח על כל תיקון.

דוד רותם: ידווחו באנגלית ובעברית, בזה אין ספק.

מרים אילני: ומה יהיה הנוסח המחייב בדיווח על השינוי?

דוד רותם: הנוסח המחייב הוא מה שכתוב היום בחוק.

מרים אילני: לא, כלפי צד ג'.

מרים אילני: אני מדברת על סעיף 353 שאומר שכל שינוי צריך להודיע לרשם וכשלא הודעת לרשם---

דוד רותם: יודיעו לרשם.

מרים אילני: באיזה שפה, אדוני?

דוד רותם: יודיעו לרשם באיזה שפה שהם רוצים, עם תרגום לעברית.

מרים אילני: ומה יהיה הנוסח המחייב כלפי צד ג'?

דוד רותם: הנוסח המחייב כלפי צד ג', ברגע שהודעתי לרשם, זה הנוסח שהתקבל באספה הכללית.

מרים אילני: יש פה שינוי מאוד מלאכותי, אדוני.

מרים אילני: כי אחרי יום הם ישנו את התקנון לאנגלית וישלחו אותו באנגלית ואז הנוסח המחייב יהיה באנגלית.

מרים אילני: זה מה שהם יעשו.

דוד רותם: יכול להיות שזה מה שהם יעשו, אני בטוח שהם לא יעשו את זה.

מרים אילני: הם עשו את זה בעבר.

מרים אילני: הם הגישו תקנון יום אחרי האספה הכללית באנגלית, שינו אותו.

מרים אילני: הרשם אז קיבל את התקנונים באנגלית ואת השינויים ובאיזה שהוא שלב עצרו את הקבלה של האנגלית ולכן הפסיקו עם זה, אבל אם נאפשר את זה, הם יעשו את זה.

מרים אילני: הם יעשו את התקנון הראשון בעברית, יגישו אותו בעברית, יום אחר כך יגישו באנגלית ואז לא שינינו שום דבר לעומת ההצעה שלנו.

דוד רותם: שינינו לפחות דבר אחד, כשבאה חברה להירשם בישראל היא משתמשת בשפה הרשמית של מדינת ישראל.

דוד רותם: יש גם דברים שנקראים שפה רשמית ויש להם חשיבות.

דוד רותם: עולם העסקים הוא עולם מאוד חשוב, אבל אי אפשר בשבילו לשנות גם את השפה.

דוד רותם: אם אתם רוצים לשנות, אין בעיה, תגישו הצעת חוק שבישראל השפה הרשמית היא לא רק עברית, היא עברית, אנגלית וערבית.

דוד רותם: זה בסדר.

דוד רותם: אם תצליחו להעביר את זה, קדימה, שמשרד המשפטים ירים את הכפפה.

מרים אילני: אני חושבת שההצעה---

דוד רותם: אני יכול להגיש תביעה לבית המשפט לעניינים כלכליים, למחלקה הכלכלית, באנגלית?

מרים אילני: לא.

דוד רותם: למה?

דוד רותם: אלה עורכי דין אמריקאים, זו חברה אמריקאית, אלה בעלי מניות אמריקאים, הם רוצים לקרוא את התצהיר, הם רוצים להבין מה כתוב שם, הם רוצים לעבור על כל מלה בתביעה, למה שלא תאפשרו להם להגיש אותה באנגלית?

מרים אילני: צריך לבחון כל מקרה לגופו.

מרים אילני: הטענה שלנו שכל זמן שהמחוקק לא קובע במפורש שאפשר בשפה אחרת, זה חייב להיות בעברית.

דוד רותם: למה לא תקבעו שבבית המשפט לעניינים כלכליים...

דוד רותם: בדלוור אפשר להגיש באנגלית, נכון?

דוד רותם: אין בעיה.

דוד רותם: הרי אנחנו רוצים להיות כמו בדלוור, אז נגיש באנגלית גם את התביעה.

מרים אילני: העניין לא נבחן, אין צורך בשוק לדבר הזה אז לא בחנו את זה, אבל אם ייווצר מצב שבו יהיו המון תביעות של משקיעים זרים, יכול להיות שזה ייבחן, ואז יצטרכו לבחון גם את הכשירות של השופטים, האם הם יודעים מספיק טוב את השפה האנגלית כדי להבין את כתבי הטענות.

מרים אילני: יש כל מיני דברים שצריך לבדוק.

מרים אילני: את הסוגיה הספציפית זאת אנחנו בדקנו, בדקנו את הצורך של השוק, בדקנו את הצרכים של הציבור בכללותו, של צד ג', מה חשוב לו לדעת, מה חשוב שיהיה בעברית, נחשפנו עכשיו גם להערות הבנקים, עוד דברים שיהיו בעברית ושהנוסח המחייב יהיה בעברית, הנושא של עסקאות עם צדדים שלישיים, אם יש מגבלה או אין מגבלה על שעבודים, על העברת נכסים, שאלה הדברים שחשוב לצדדים לדעת, מורשי חתימה, אם תהיה הוראה על זה, הכל יהיה בעברית, הדברים האחרים שבתקנון, אנחנו חושבים שזה לא דבר שצד ג' צריך לדעת אותו, משקיע שנכנס לזה באופן רצוני יודע שהוא נכנס לחברה שבה התקנון הוא באנגלית, ואלה האיזונים שעשינו.

גלי גרוס: זה גם לא פרטים שלפי החוק חייבים לכלול בתקנון.

גלי גרוס: את הפרטים שחייבים לכלול בתקנון, לפי החוק, אנחנו כללנו בטפסים בעברית וגם הרחבנו מעבר, בהתאם להערות שהתקבלו.

גלי גרוס: במדינות אחרות, כמו בדלוור, למרות שאדוני לא אוהב את הדוגמה...

גלי גרוס: לא מדובר כאן על זה שכל העניינים וכל המגע של אותה חברה עם הרשם תתנהל באנגלית, ממש לא.

גלי גרוס: מדובר על מסמכים קונקרטיים שנלווים למסמכים שמופיעים בטפסים, כי הטפסים הם בשפה העברית, והפרטים החיוניים מחולצים מתוכם בשפה העברית.

גלי גרוס: מדובר במסמכים נלווים שכוללים פרטים נוספים שאנחנו חושבים ש---

דוד רותם: התקנון זה לא מסמך נלווה.

גלי גרוס: יש פרטים בתקנון שחייבים שיהיו והחוק קובע במפורש שחייבים שיהיו, באותה מידה שמחייב שלכל חברה יהיה תקנון.

גלי גרוס: את הפרטים האלה קבענו שחובה לדווח בטופס הנלווה בעברית והציבור רשאי להסתמך עליהם בעברית.

גלי גרוס: מעבר לזה, התקנון הוא חוזה בין הצדדים שהם יכולים להוסיף בו דברים נוספים.

גלי גרוס: גם מתוך הדברים הנוספים שהם רשות, ניסינו לחלץ את אותם עניינים שם מאוד מהותיים, לפחות ברמת הידיעה של הציבור שיידע שיש בסעיפים האלה והאלה פרטים כאלה וכאלה, וזה גם יופיע בעברית, ומעבר לזה, מה שהציבור ירצה לבחון בתקנון, יהיה לו תרגום נוחות, יהיה לו את התקנון עצמו, הצדדים גם, שוב, לא חייבים בכלל לכלול פרטים מסוימים, את הפרטים האלה בתקנון, ואנחנו חושבים שבכך אנחנו כן משיגים את האיזון בלי לפגוע במעמד של השפה העברית.

גלי גרוס: וזה לא כמו תביעה בבית משפט, כי זה לא כל הנושאים, אלה נושאים מאוד מאוד מסוימים במסמכים קונקרטיים.

דוד רותם: איגוד הבנקים, מה אתם אומרים?

לבנת קופרשטיין: לאחר שמשרד המשפטים קיבל את הערותינו, בכלליות, אנחנו מסכימים.

כפיר מזרחי: בצד הגשת מסמכי התקנות באנגלית, יש גם את העניין של הגשת שעבודים באנגלית שזה אינטרס נוסף שלנו, שאנחנו חושבים שכשהבנק וחברה עושים הסכם שעבוד באנגלית, לא צריכה להיות מניעה להגיש אותה באנגלית.

מרים אילני: בעניין הזה ההצעה שלנו יותר מרחיקת לכת ואנחנו לא מבקשים אפילו תרגום נוחות בענייני השעבוד.

מרים אילני: מה שקורה במסמכי השעבוד, גם לפי חוק המקרקעין וגם לפי חוק המשכון, אין בכלל חובה להגיש את הסכם השעבוד.

מרים אילני: זאת אומרת המחוקק לא סבר שיש חשיבות לפומביות של המסמך הזה.

מרים אילני: בחוק החברות יש לנו סעיף מאוד ישן שאומר שאם יש מסמך, צריך להגיש אותו, אבל אין חובה שיהיה מסמך.

דוד רותם: אני אעשה לכם את זה נורא פשוט.

דוד רותם: אין לי שום בעיה לאשר שכל דבר שלא חייבים להגיש אותו, שיגישו אותו מצדי במלזית, וכל דבר שחייבים להגיש אותו, יוגש בעברית וזה יהיה הנוסח המחייב.

מרים אילני: זה המצב היום.

דוד רותם: אחת משתיים, בתקנות, מה שחייבים להגיש, יוגש בעברית ויחייב בעברית.

דוד רותם: מה שלא חייבים להגיש, אל תגישו, כן תגישו, זה לא מעניין אותי.

דוד רותם: בשעבודים, מה שחייבים להגיש, יוגש בעברית, מה שלא חייבים להגיש, לא חייבים להגיש.

דוד רותם: אם אתם רוצים להגיד לי את אותו סעיף בחוק החברות שאם יש מסמך, אז חייבים להגיש אותו, תבטלו את הסעיף הזה.

דוד רותם: אין לי בעיה.

מרים אילני: אנחנו הולכים לבטל את הסעיף הזה ולהשוות אותו לחוק המשכון, העניין הוא שהרפורמה לוקחת הרבה זמן ובינתיים הסעיף---

דוד רותם: איזה רפורמה?

מרים אילני: בחוק המשכון הולכים לעשות רפורמה וכל זמן שלא עושים את הרפורמה בחוק המשכון בכללותו אנחנו לא נוגעים בפקודת החברות, אז יש לנו כמה בעיות וכמה סתירות בין שני החוקים.

מרים אילני: אני הבנתי את הדוגמה, אדוני, כדי להראות שאין חשיבות בהגשת המסמך, כיוון שאין חשיבות, אז כל זמן שלא תיקנו את החקיקה הראשית יהיה אפשר להגיש באנגלית.

מרים אילני: בשביל זה הבאתי את ההשוואות לדין בחוק המשכון ובחוק המקרקעין, כשההנחה היא שזה מסמך שלא חשוב שהציבור יראה אותו ואם לא חשוב שהוא יראה אותו, אז לא נורא שבינתיים הוא יהיה רק באנגלית, כי זה יוצר קושי בשוק.

מרים אילני: אבל להגיד שכל מסמך, שיש חובה להגיש אותו, חייב להיות בעברית, זה המצב היום וזו בדיוק הנחיית היועץ.

מרים אילני: הנחיית היועץ אומרת את זה ואנחנו באנו לתקן עם האיזון שעשינו.

דוד רותם: אני לא מבין, למה לתקן את הנחיית היועץ?

דוד רותם: אני חושב שהיועץ נתן הנחיה נכונה.

מרים אילני: היא נכונה בוודאות---

דוד רותם: והיא גם ציבורית נכונה.

דוד רותם: והיא גם מדינית נכונה.

מרים אילני: נכון, אין ספק בזה, רק אמרנו שאחרי שעשינו את האיזונים שעשינו וחילצנו את הדברים החשובים מתוך התקנון, אנחנו חושבים שאפשר ללכת במתווה הזה.

מרים אילני: זה מה שאנחנו אומרים.

מרים אילני: אין ספק שכל מסמך שצריך להיות מוגש לציבור בישראל, חייב להיות בעברית.

מרים אילני: אין על זה ויכוח בכלל.

דוד רותם: מה אתם רוצים?

דוד רותם: אתם לא רוצים הצבעה היום, נכון?

מרים אילני: רוצים.

דוד רותם: אתם לא רוצים.

דוד רותם: הצבעה היום פירושו של דבר שהתקנות נופלות.

מרים אילני: אז אנחנו לא רוצים.

דוד רותם: זה מה שאמרתי לכם, שאתם לא רוצים.

דוד רותם: ואתם תצטרכו לדאוג לכם לרוב בוועדה.

דוד רותם: אני חושב שזה דבר נוראי.

דוד רותם: אם יש דברים שהם לא קשורים, אין לי בעיה לאשר אותם.

דוד רותם: אי אפשר לפצל תקנות, אבל יש פה דברים שהם לא קשורים, תיקוני טפסים.

דוד רותם: את זה אני כן מוכן לאשר לכם.

דוד רותם: יש לכם שתי אפשרויות, או להגיש שני סטים של תקנות ואת אותם דברים שלא קשורים לתרגום לעברית ואנגלית, אני מוכן לאשר לכם, אבל אני לא יכול לפצל.

מרים אילני: בכל מקרה אנחנו צריכים לעשות עוד תיקונים בתקנות.

דוד רותם: אני יכול לאשר סעיפים מסוימים.

מרים אילני: אנחנו צריכים לעשות עוד תיקונים לתקנות הטפסים פה, הכנסנו את הדברים היותר דחופים בגלל שרצינו לשלב אותם עם האנגלית, אז אנחנו נעשה תיקון יותר מסודר לעניין התקנות בכללותן, ואת הנושא של האנגלית, אנחנו מבינים שיהיה עוד דיון?

דוד רותם: ודאי שיהיה עוד דיון.

דוד רותם: תודיעו לי שיש לכם רוב בוועדה, אז אני אקיים דיון.

הדס מגן מולכו: יש טעם להמשיך בבדיקה שלנו?

הדס מגן מולכו: אנחנו מבררים עם הולנד וגרמניה, כנראה שהם כן---

דוד רותם: כן, אני אשמח מאוד אם תתנו לי רשימה מסודרת באיזה מדינות באירופה אפשר להגיש תקנון באנגלית ושהמחייב הוא התקנון באנגלית ולא התקנון בשפת המדינה.

הדס מגן מולכו: אתה למעשה מתעניין רק במצבים שהאנגלית היא לא השפה הרשמית, כי שאלת קודם לגבי אנגליה וארצות הברית.

דוד רותם: כן.

הדס מגן מולכו: אנחנו נמשיך לבדוק את זה.

דוד רותם: תודה רבה.