ועדת המשנה לטיפול בקליטת עולים בפריפריה ובערים עתירות עולים, כנסת 18, פרוטוקול מספר 1, 2010-12-01 09:00

ליה שמטוב: בוקר טוב לכולם.

ליה שמטוב: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת המשנה של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

ליה שמטוב: הנושא על סדר היום הוא ליקויים במתן הטבות חשמל לעולים קשישים נזקקים.

ליה שמטוב: אני מדברת היום על הפריפריה אבל יכול להיות שזה קורה בכל הארץ.

ליה שמטוב: כמו שידוע לכם עבר חוק בכנסת עוד בסוף 2007 ואחרי 3 חודשים קשישים נזקקים התחילו לקבל הנחות בתשלומי החשמל, 50% מהצריכה של 400 קוט”ש.

ליה שמטוב: אני רוצה להגיד לכם, אני מסתובבת הרבה בשטח והאנשים מרוצים מהחוק הזה.

ליה שמטוב: כל אחד כאשר הוא מקבל איזושהי הטבה וזו הטבה משמעותית בהחלט הוא מרוצה.

ליה שמטוב: יחד עם זאת יש גם ליקויים שאנחנו נדבר עליהם, ובמשרד שלנו אנחנו הכנו מצגת של כמה דקות על הנושא ואני אבקש עכשיו מהעוזר שלי להציג את המצגת כדי שנבין בדיוק על מה מדובר.

אריאל שניאור: אוקיי, אז ברשות יושבת הראש אני אציג את הנושא.

אריאל שניאור: המקור הנורמטיבי להנחה כפי שאנחנו יודעים זה סעיף 31 א א לחוק משק החשמל שקובע שצרכן שזכאי לגמלה לפי סעיף 2א 4 לחוק הבטחת הכנסה ישלם תשלום מופחת של 50% מהתעריף הביתי ועד 400 קוט”ש ראשונים שצרך מדי חודש לשימוש ביתי בלבד.

אריאל שניאור: בפועל מה שקורה מחשבים את ההטבה לפי בסיס צריכה דו חודשי שזה החשבוניות כך שהצרכן מקבל תשלום מופחת עבור 800 קוט”ש שצרך בחודשים שקדמו לעריכת החשבון.

אריאל שניאור: להבנתנו חברת החשמל מבצעת אחת ל-4 חודשים קריאת מונה צריכה ללקוחות במקום חודשיים.

יואל חסון: קריאת מונה בפועל כל חודשיים למעט חריגים.

אריאל שניאור: מהדוגמאות שאנחנו קיבלנו ראינו שיש קריאת מונה אחת ל-4 חודשים שיצרה איזשהו פער.

יואל חסון: יש קריאה כל חודשיים.

יואל חסון: לפעמים קורה שיש הארכה, שהחשבון נערך על פי הערכה שהחשבון נערך על פי ההערכה אבל גם זה לכל חודשיים.

ליה שמטוב: כן.

ליה שמטוב: אבל כשמקבלים את החשבונית עבור ינואר-פברואר וכתוב קריאה רגילה.

ליה שמטוב: זאת אומרת הגיעו לקרוא בדצמבר או בתחילת ינואר.

ליה שמטוב: עשו את הקריאה.

ליה שמטוב: כתוב אתם צריכים לשלם עבור ינואר ופברואר סכום מסוים.

יואל חסון: עבור הצריכה של 60 הימים הקודמים.

יואל חסון: עבור נובמבר דצמבר קוראים את הקריאה ב-2 בינואר.

ליה שמטוב: בסדר.

ליה שמטוב: בינואר היתה קריאה רגילה ושילמנו עבור נובמבר ודצמבר.

ליה שמטוב: עכשיו קריאה שנייה צריכה להיות בתחילת מרץ.

ליה שמטוב: אז ב-1 למרץ כתוב הערכה.

ליה שמטוב: זאת אומרת כמה חודשים עברו?

יואל חסון: ההערכה מבוססת על שימוש של הצרכן בתקופות קודמות.

יואל חסון: זו בערך הצריכה.

ליה שמטוב: אז הקריאה הרגילה היא בעוד חודשיים.

ליה שמטוב: זאת אומרת ארבעה חודשים.

ליה שמטוב: אז אנחנו לא טעינו.

יואל חסון: לא. אבל זה לא ברוב המקרים.

יואל חסון: ברוב המקרים יש קריאה כל חודשיים.

יואל חסון: ישנם חריגים שמדי פעם ישנה הערכה.

ליה שמטוב: אז אני כנראה גם חריגה.

יואל חסון: יש הערכות צריכה.

יואל חסון: לא שאנחנו אומרים שאין הערכות צריכה.

יואל חסון: יש הערכות צריכה.

יואל חסון: 85% מהחשבונות נערכים על פי קריאה בפועל.

אוריאל שניאור: אין לנו ביקורת כלפיכם.

אוריאל שניאור: אנחנו רק מנסים להציג את המצג שאנחנו הבנו מהחשבוניות והדוגמאות שהביאו לנו אנשים.

אוריאל שניאור: אנחנו ראינו שיש הערכה של קריאת מונה.

אוריאל שניאור: הקריאה המשוערת הזאת מתעדכנת כאמור בחשבונית העוקבת על פי קריאת המונה האחרונה.

אוריאל שניאור: באמת לאורך זמן ראינו שיש התאמה מלאה בסופו של דבר בין הצריכה בפועל לבין הצריכה המשוערת.

אוריאל שניאור: בסופו של דבר זה מתיישב.

אוריאל שניאור: אבל ככל שאנחנו עוסקים בתחשיב שהוא דו חודשי ולפעמים הוא משוער ולא על פי ניצול שנתי הרי שנוצר להבנתנו כשל בתחשיב וככה יוצא שיש אנשים שלא מצליחים לנצל וליהנות מההטבה שהיא כמובן 400 קוטץ לחודש.

אוריאל שניאור: ואני אתן דוגמה.

אוריאל שניאור: אם ניקח צרכן שקוראים את המונה שלו בינואר פברואר.

אוריאל שניאור: הקריאה הקודמת שלו היתה אפס ועכשיו הקריאה הנוכחית נגיד יש לו צריכה בפועל של 700 ובאמת קוראים את המונה.

אוריאל שניאור: אם הוא מנצל 100% מההטבה בחשבון דו חודשי מגיע לו 800 והוא באמת זוכה למאה אחוז מההטבה.

אוריאל שניאור: אנחנו לא יודעים כמה הוא משתמש ובפועל לצורך העניין הוא השתמש ב-800 אבל היתה לו קריאה משוערת של 700 בהתבסס על השימוש הקודם שלו.

אוריאל שניאור: לכן כתבו לו צריכה משוערת 700 והוא עדיין ניצל את ההנחה.

אוריאל שניאור: מה שקורה במאי יוני כאשר עושים קריאה אמיתית ומגלים קריאת המונים קפצה הרבה יותר מאשר שיערו אז מתקנים את ההפרש של הצריכה ואז יוצא כביכול הוא צרך 900 באותם חודשיים, בעוד שבפועל הוא צרך עדיין 800 כמו בחודשים הקודמים וכמו בחודשים שלאחר מכן.

אוריאל שניאור: הוא היה זכאי להנחה של מאה אחוז.

אוריאל שניאור: אבל הוא הצליח לנצל באותו חשבון רק 87.5%.

אוריאל שניאור: ככה זה ממשיך, גם בחודש הבא שזה חודש משוער.

אוריאל שניאור: שוב לא יודעים מה שינוי הצריכה שלו בפועל.

אוריאל שניאור: מעריכים לו שהוא משתמש כמו בתקופה הקודמת.

אוריאל שניאור: בואו נגיד שבחשבונית מרץ אפריל היתה הערכת חסר.

אוריאל שניאור: וקבעו שהצריכה המשוערת היא 700 למרות שבפועל היא היתה 800.

אוריאל שניאור: לכן בחשבונית של מאי יוני מתקנים את אותה הערכת חסר בהתאם לקריאה הרגילה ואז קובעים שהצריכה היא צריכה של 900 למרות שבפועל באותם חודשיים נעשתה צריכה רק של 800.

אוריאל שניאור: ואז יוצא שכביכול אותו בן אדם שהשתמש ב-800 והיה זכאי למאה אחוז ניצול של ההטבה הוא כאילו צרך 900.

אוריאל שניאור: זה לא שהוא צריך 900.

אוריאל שניאור: הביאו לו את המאה מהחודש הקודם.

אוריאל שניאור: על המאה האלה עכשיו הוא משלם כסף שהוא לא היה אמור לשלם.

אוריאל שניאור: הוא היה אמור לקבל על זה את ההטבה.

אוריאל שניאור: זה אני נותן במצב כאילו הכי זה, כשאנחנו מדברים פה על חשבונות באמת עם צריכה טיפה גבוהה יותר אז אנחנו מגיעים למצבים הרבה יותר קיצוניים שבן אדם נמצא לא בהפרש של מאה אלא בהפרש של הרבה יותר ממאה.

אוריאל שניאור: והוא נאלץ לשלם בחשבונית מסוימת מה שהוא לא אמור היה לשלם לו היתה קריאת מונה רגילה.

ליה שמטוב: מה שקורה שצריכה משוערת שלו, בשנה הוא יכול לקבל הנחה על 4800 והוא בפועל השתמש ב-4800 אבל קיבל הנחה של 50% רק על 4700 ועל מאה הוא שילם את המאה אחוז.

יואל חסון: שמי יואל מיכלסון.

יואל חסון: אני מנהל המחלקה לצרכנות ותעריפים באגף השיווק של חברת החשמל ואני אחראי על כל הנושא של קריאת המונה, עריכת החשבונות והגבייה.

יואל חסון: כמו שהבאתם סך הכול, כפי שאמרתי אנחנו מבצעים כל חודשיים קריאה.

יואל חסון: ובהתאם לאמות המידה אנחנו גם רשאים מדי פעם לעשות הערכות צריכה מסיבות שונות.

יואל חסון: חלק מהמונים הם בתוך הדירות שאי אפשר להגיע אליהם.

יואל חסון: מגיעים לדלת, אין אף אחד בבית.

יואל חסון: בדרך כלל מגיעים בשעות הבוקר.

יואל חסון: אז החשבון נערך על פי הערכה.

יואל חסון: יותר מ-85% מהחשבונות נערכים על פי קריאה למעשה, בפועל.

יואל חסון: כפי שהבאתם דוגמה שלקוח במקרה מסוים  יכול בחישוב שנתי אולי להפסיד יש מקרים  הפוכים, שאם היתה לו הערכה גבוהה בהתחלה, הוא צרך 600 קוט”ש בחודשיים בפועל ועשו לו הערכה וההערכה היתה 800 קוט”ש או אלף קוט”ש אז הוא קיבל יותר.

יואל חסון: זה היה בקיץ, עשו לו הערכה.

יואל חסון: בחודשיים הבאים הוא צרך פחות, הוא צרך רק 600 והוא קיבל מלא, אבל בעצם בחודשיים הקודמים הוא צרך רק 700 ונתנו לו לפי 800.

יואל חסון: אז יש גם דוגמאות הפוכות.

ליה שמטוב: אני מסכימה איתך אם מדובר עלי ועליך.

ליה שמטוב: אנחנו לא מקבלים הנחה.

ליה שמטוב: אנחנו משלמים לפי הצריכה.

ליה שמטוב: לגבי אלה שמקבלים הנחה, אם הם צרכו 800 וההערכה היתה 900 אז הם ישלמו עבור מאה את המאה אחוז.

ליה שמטוב: ופה יש בעיה.

ליה שמטוב: אם לא היתה הנחה אז אין שום ויכוח.

ליה שמטוב: יש בעיה אחרת לאנשים שהם באמת, או שהם מקבלים משכורת קטנה או שיש להם חובות.

ליה שמטוב: כל דבר כזה הוא משמעותי עבורם גם אם אתה אומר שבחודשיים מסוימים הם מקבלים פתאום לשלם עבור אלף ואחר כך כאשר באים רואים שהקריאה לא היתה נכונה, אז בעוד חודשיים הם ישלמו 500 שקל.

ליה שמטוב: אתה אומר פה הם כאילו מרוויחים.

ליה שמטוב: אבל כאשר הם משלמים את האלף אז זה משמעותי בשבילם.

ליה שמטוב: הם לא יודעים בדיוק והם לא מסתכלים כל יום על המונה.

ליה שמטוב: פה אני מדברת על אנשים שמגיעה להם הנחה.

ליה שמטוב: אני רוצה להגיד עוד משהו.

ליה שמטוב: הקשישים בדרך כלל, הצריכה שלהם, אני בדקתי, אחוז גדול מהם לא מגיע ל-400 קוט”ש.

יואל חסון: יש לי נתונים מדויקים.

יואל חסון: הם מגיעים ל-80% בממוצע מ-4800.

יואל חסון: זאת אומרת הרוב לא מפסיד.

ליה שמטוב: אז למה אנחנו מבקשים בכל זאת לבדוק את הנושא?

ליה שמטוב: כי הרוב הם באמת נהנים מההטבה.

ליה שמטוב: הם מגיעים ל-300, לפעמים 50, וזו הערכה רגילה והצריכה היא נכונה.

ליה שמטוב: אבל המקרים שהגיעו אלינו יצא כך שהם השתמשו ב-300 וקיבלו את ההנחה, השתמשו ב-500 וקיבלו את ההנחה, השתמשו ב-600 וקיבלו הנחה.

ליה שמטוב: ופתאום זה יצא אלף ומשהו.

ליה שמטוב: וכשמסתכלים, אז יכול להיות אם הייתם עושים הערכה רגילה לפני חודשיים אז במקום 500 שם היה 800 והוא היה נהנה.

ליה שמטוב: אז פה הוא לא צריך כבר בחשבון הבא לשלם עבור 300 את המאה אחוז.

מירב יוסף: אנחנו קבענו אמות מידה.

מירב יוסף: אני רוצה להתחיל מהתחלה.

מירב יוסף: דיברתם על הפריפריה.

מירב יוסף: הייתם שם וראיתם שיש בעיה כזאת?

ליה שמטוב: אני אגיד לך, אלי פשוט הגיעו פניות מהפריפריה.

מירב יוסף: ומה זה בבתי אבות?

ליה שמטוב: לא.לא. קשישים שגרים או בדירה סוציאלית או בדירה פרטית.

מירב יוסף: הקריאה הלא מדויקת קורית כתוצאה משני דברים.

מירב יוסף: אחד, שדופקים בדלת ואין תשובה.

מירב יוסף: וזה קורה בגלל צרכים מסוימים של החברה שבהם מחליטה שבחודש מסוים שתהיה הערכה.

מירב יוסף: לצרכן עצמו יש אפשרות להרים טלפון לחברת חשמל.

מירב יוסף: הערכות לא צריכות להיות.

מירב יוסף: כאשר אנחנו משנים משהו צריך להיות לזה הסבר.

מירב יוסף: משהו ברור ומדויק.

מירב יוסף: ברגע שיש הערכות לצרכן, אני מבינה שאם פונים אליכם אז זה במקרים מסוימים.

מירב יוסף: יש להם זכות להרים טלפון למוקד 103 לחברת החשמל ולבקש קריאת מונה.

מירב יוסף: במוקד מנחים אותם בדיוק מה לדרוש.

מירב יוסף: ואז נוצר מצב שבו החשבון שלהם יהיה מדויק וזה יאפשר להם לקבל את ההנחות כפי שהן מגיעות להם.

מירב יוסף: הם יצליחו לצמצם בעצמם את הבעיה.

ליה שמטוב: את צודקת מאה אחוז אבל לא כל הקשישים קוראים את המונה.

ליה שמטוב: אולי אלה שפנו אלי הם עריריים.

ליה שמטוב: לא לכולם יש משפחה.

ליה שמטוב: אם את מדברת על אנשים בריאים שהגיל הממוצע שלהם אינו שבעים פלוס אז אני מסכימה איתך.

ליה שמטוב: זה שאת אומרת שלא תמיד אפשר לקרוא את המונה כי הוא נמצא בדירה ואין גישה, גם עם זה אני מסכימה איתך.

ליה שמטוב: בדרך כלל בדירות סוציאליות ובבתים משותפים המונה נמצא בחוץ, בארון החשמל.

ליה שמטוב: הדוגמאות שאנחנו הבאנו והבדיקות שאנחנו ערכנו, אני עשיתי  בדיקה בעיר שלי אצל אנשים מבוגרים שאצלם הכול בסדר.

ליה שמטוב: יכול להיות שזה לא בסדר מבחינת הנתונים אבל הם גם לא מגיעים ל-800 קוט”ש.

ליה שמטוב: אבל אני רואה.

ליה שמטוב: כל חודשיים קריאה רגילה ותשימו לב כל חודשיים הערכה.

ליה שמטוב: קריאה רגילה והערכה לסירוגין.

יואל חסון: אני רוצה להבהיר שוב.

יואל חסון: כפי שאמרתי בהתחלה 85% מהמונים אנחנו קוראים במהלך השנה.

יואל חסון: זאת אומרת את רוב רובם של המונים אנחנו קוראים ורק 10%-15% הם בהערכה.

יואל חסון: זאת אומרת ברוב המקרים זה לא חשבון קריאה וחשבון הערכה.

יואל חסון: ברוב המקרים, יש לי פה דוגמאות, ברוב המקרים במשך שנה, יש כאלו שכל השנה יש להם קריאות ויש כאלו שיש להם 5 קריאות והערכה אחת מתוך 6. זה ברוב המקרים שיש הערכה אחת מתוך 6. עכשיו מדי פעם אנחנו עושים הערכות.

יואל חסון: כמו שאמרה מירב גם הערכות.

יואל חסון: יש לפעמים אנשים במילואים.

יואל חסון: אלה הם אנשים צעירים שהולכים למילואים.

יואל חסון: מדי פעם יש מחסור זמני יומי בכוח אדם.

יואל חסון: אז באותו רחוב לא קוראים ועושים פילוג וזה מה שאת דיברת שלא מגיעים למקום.

יואל חסון: דרך אגב באותם מקרים גם הלקוח מפוצה בחשבון בכמה שקלים, ב-4 שקלים על זה שלא הגענו וקראנו את המונה.

יואל חסון: עכשיו הלקוחות שאנחנו קוראים להם אצלנו הלקוחות בתעריף חברתי הם גרים עם אוכלוסייה רגילה.

יואל חסון: אין לנו מסלול מיוחד לגבייה.

יואל חסון: אנחנו קוראים אותם במסגרת המסלול הרגיל של הגבייה.

יואל חסון: עכשיו, להם כמו כל הלקוחות, גם להם לפעמים מתבצעת הערכה.

יואל חסון: כמו בכל סטטיסטיקה, כמו שאתם אתם הראיתם דוגמה של לקוח, יש לי פה כמה דוגמאות של לקוחות שהרוויחו.

יואל חסון: בהתחלה עשו להם הערכה גבוהה והם נהנו מכל ההטבה, מכל ה-400 קוט”ש, 800 קוט”ש בחודשיים, וחודשיים אחרי זה  הם צרכו הרבה פחות והם נהנו מלא.

יואל חסון: זאת אומרת הם קיבלו יותר ממה שהם היו זכאים אם היינו עושים להם קריאות רגילות.

יואל חסון: זאת אומרת הסטטיסטיקה עובדת לשני הכיוונים.

יואל חסון: עכשיו כפי שאמרה מירב אנחנו כותבים בחשבון החשמל גם בדף הראשון, ולקוחות שפונים זה לקוחות שמודעים לזכויות שלהם והם יודעים לחשב את החשבון שלהם.

יואל חסון: כל הפניות שהגיעו אלינו באו מלקוחות שקראו את החשבון היטב וגם חישבו אותו ועשו השוואה.

יואל חסון: זאת אומרת הלקוחות האלה סימן שהם קוראים  טוב את החשבון.

יואל חסון: ובחשבון כתוב בדף הראשון כתוב במפורש באותיות מוגדלות בהודעה הראשונה החשבון שלך נערך על פי הערכה.

יואל חסון: אנא תתקשר למוקד שירות 103 שיחת חינם מטלפון קווי ותמסור את פרטי הקריאה.

יואל חסון: עכשיו בדף הבא איפה שיש את פירוט הצריכות שמה יש עוד שורה שעוד פעם כתוב לו, החשבון נערך על פי הערכה.

יואל חסון: אנא תתקשר.

יואל חסון: זה אם הוא לא ראה בדף הראשון.

יואל חסון: אם הוא בדק את הצריכות אז הוא רואה את זה בולט גם בדף השני איפה שהן מפורטות.

יואל חסון: ועד עכשיו בעצם לא קיבלנו תלונות בנידון.

יואל חסון: כל לקוח שחושב שהוא נפגע שיתקשר אלינו.

יואל חסון: אנחנו יכולים לעשות לו תיקון רטרואקטיבי לשנה שלמה, ואם מגיע לו תיקון ואם הוא נפגע הוא יקבל את ההפרשים.

יואל חסון: כי אנחנו עושים תיקון שנה אחורה או יותר אפילו.

יואל חסון: מחלקים את הצריכות לפי ממוצע יומי ואז אם עשו לו הערכה ובאמת מגיע לו 4800 הוא יקבל את כל ה-4800 קוט”ש.

אלעד סון: על החוק שעבר בכנסת מטעם משרד הקליטה.

אלעד סון: היתה איזושהי פנייה מצד ביטוח לאומי?

מירב יוסף: דיברנו על זה עם הביטוח הלאומי להסביר להם.

מירב יוסף: דיברנו אל איזה תהליך מקנה לאנשים את הזכות הזאת.

מירב יוסף: יש את האפשרות לפנות אם יש בעיות.

מירב יוסף: זו בעיה שצפה.

אלעד סון: יש הסבר בכל מיני שפות?

יואל חסון: יש הסברים ברוסית, גם בערבית, אני לא יודע אם באמהרית.

אלעד סון: אפשר להפנות אותם לאינטרנט.

יואל חסון: השאלה אם האוכלוסייה הזאת משוטטת באינטרנט.

אלעד סון: יש את זה בשירות לאזרח.

שרה זילברשטיין: בסופו של דבר אם האוכלוסייה מודעת לזכויותיה אז זה היה טוב.

שרה זילברשטיין: אבל המצב הוא הפוך.

שרה זילברשטיין: יש לנו 150 אלף זכאים מתוך 700 אלף גמלאים.

שרה זילברשטיין: הבעיה היא בחוסר ידיעת הזכויות.

שרה זילברשטיין: והצד השני לא עושה מאמץ כדי שאנשים יממשו את הזכויות שלהם.

שרה זילברשטיין: זה לא רק נכון לגבי הביטוח הלאומי.

שרה זילברשטיין: זה נכון לגבי כולם.

שרה זילברשטיין: לקשישים האלה יש בעיות לא רק בתשלומי החשמל.

שרה זילברשטיין: זה נכון גם לגבי תשלומי המים.

שרה זילברשטיין: צריך להביא את הדברים לידיעתם לא רק באתרים.

שרה זילברשטיין: עם כל הכבוד לאתרים אנחנו יודעים שרק 25% מהאזרחים הותיקים משתמשים באינטרנט.

שרה זילברשטיין: גם אני מאמינה שאוכלוסיה חסרת יכולת כלכלית אין לה אינטרנט.

מירב יוסף: גם החוק, גם התקנות, גם אמות המידה עשו הכול כדי להגיע עד אותם קשישים.

מירב יוסף: אנחנו צריכים שיושיטו יד מהצד השני.

מירב יוסף: אפשר להביא את הסוס אל השוקת אבל אי אפשר להכריח אותו לשתות.

ליה שמטוב: בסדר.

ליה שמטוב: אבל המשרדים האחרים גם כן צריכים לשתף פעולה.

ליה שמטוב: היתה לי שיחה עם שר התשתיות ואני הראיתי לו כמה דוגמאות.

ליה שמטוב: הסברתי לו.

ליה שמטוב: הוא באמת רוצה לעזור לאנשים.

ליה שמטוב: הוא אמר לי גם כן שבזמן הקרוב אתם תפעילו מונה חכם.

מירב יוסף: זה לא בקרוב אבל זו המדיניות.

יואל חסון: זה לא בשנים הקרובות.

יואל חסון: זו מדיניות לטווח ארוך.

ליה שמטוב: ולמה ?

ליה שמטוב: מה הבעיה?

יואל חסון: יש לנו 2.5 מיליון צרכנים והטכנולוגיה כל הזמן מתקדמת ומשתנה.

יואל חסון: להחליף את המונים ל-2.5 מיליון צרכנים זה פרויקט גדול למספר שנים לא מעט, לא קטן.

יואל חסון: בעתיד כמובן שזה יהיה אבל זה לא בתקופה הזאת שעכשיו אנחנו מדברים עליה.

אוריאל שניאור: כמה צרכנים זכאי הטבה יש?

יואל חסון: זכאי הטבה מהביטוח הלאומי יש 180 אלף זכאים.

יואל חסון: לצערנו רק 140 אלף מקבלים את ההטבה הזאת.

יואל חסון: זו אחת הבעיות שלנו שהם לא רשומים אצלנו כצרכנים.

יואל חסון: אנחנו שלחנו להם הודעות ומיוזמתנו אנחנו שלחנו מכתב לכל אלו שלא מקבלים את ההנחה, למרות  שאנחנו לא מחויבים לעשות זאת, לא באמות המידה לעשות את זה.

יואל חסון: 99.9% חזרו מהדואר, לא ידוע.

יואל חסון: פנינו לביטוח הלאומי ואמרנו להם, תעזרו לנו ואנחנו עכשיו מנסים יחד עם הביטוח הלאומי לראות איך להגיע לאותם 40 אלף קשישים שלא מקבלים ולתת להם את ההנחה.

יואל חסון: כאשר הם יקבל את ההנחה הם יקבלו אותה רטרואקטיבית מ-2007, כולל ריבית שהיום היא מעל 3.5 אחוז לשנה.

ליה שמטוב: על הזכאים אני גם רציתי לדבר.

ליה שמטוב: אבל כדי לסיים עם המונים החכמים.

ליה שמטוב: אי אפשר לעשות פיילוט באוכלוסיה הזאת?

יואל חסון: מבחינת כדאיות, לצורך קריאת מונים המונה החכם הוא לא כדאי כלכלית.

יואל חסון: המונה החכם הוא כדאי מבחינת ניהול הביקוש, ניהול הצריכה ומה שמתלווה לצריכה, לא לצורך קריאת מונים.

יואל חסון: עד היום בכל העולם  הכי זול זה לשלוח אנשים לקרוא את המונה מדלת לדלת.

יואל חסון: כל התועלת במונה החכם זה לצורך התייעלות אנרגטית עם ניהול ביקוש,לא לצורך קריאת המונה.

יואל חסון: עכשיו הלקוחות האלה הם לקוחות מאוד קטנים.

יואל חסון: כשמתחילים ועושים פיילוט עושים את זה קודם על הלקוחות הגדולים.

יואל חסון: היום אנחנו בשלבים שאנחנו מתקינים מונים ללקוחות הגדולים שלנו.

יואל חסון: לאט לאט זה יורד.

יואל חסון: כפי שאמרתי זה לטווח ארוך שבסוף כל ה-2.5 מיליון לקוחות יהיו בסוף עם מונה חכם.

יואל חסון: אבל זה ייקח עוד הרבה שנים.

אוריאל שניאור: יש לי שאלה.

אוריאל שניאור: לקוח זכאי הטבה שלא פנה אליכם ובסוף השנה רואים שבצריכה שנתית הוא לא הגיע ל-4800 קוט”ש שהוא זכאי להם.

אוריאל שניאור: היו חודשים שהוא חויב והוא לא נכנס למסגרת ההטבה.

אוריאל שניאור: האם יש לכם אפשרות לקחת את החשבונות האלה ופשוט באופן אוטמטי לתת איזשהו החזר?

אוריאל שניאור: אתם חייבים שתהיה פנייה מצד הלקוח?

יואל חסון: לא. לפי החוק הלקוח מקבל הנחה על 50% מ-400 קוט”ש הראשונים בחודש.

אוריאל שניאור: כן אבל החוק לא מקוים בגלל שמחשבים את זה כל חודשיים.

יואל חסון: אם חודש אחד הוא צרך 200 קוט”ש בלבד, הוא קיבל הנחה מאה.

יואל חסון: בחודש הבא הוא יצרוך 1500, נגיד ובאותו חודש הוא הפעיל הרבה מזגנים אז לא משלימים לו את מה שהוא לא היה בחודש הקודם.

אוריאל שניאור: הייתי מסכים איתך במאה אחוז אם הייתם מקיימים את החוק היום.

אוריאל שניאור: אבל גם היום החישוב הוא דו חודשי.

אוריאל שניאור: אם אני בחודש הראשון צרכתי 500 קוט”ש ובחודש השני צרכתי 200 קוט”ש אני עדיין אקבל הנחה מלאה למרות שלפי החוק אני לא אמור לקבל.

אוריאל שניאור: אם ממילא אתם לא מקיימים את החוק אז בוא לא נתעלם.

יואל חסון: לא. זה לא אומר שאנחנו לא מקיימים את החוק.

יואל חסון: אנחנו מקיימים את החוק.

יואל חסון: כולם יודעים, הלקוח ידע שאת החשבון הוא מקבל כל חודשיים.

אוריאל שניאור: בסדר אבל לשון החוק מנוסחת לפי חודש וממילא המציאות היא כזו שלשון החוק כפי שהיא אם אנחנו הולכים באופן דקדקני היא לא מקוימת.

אוריאל שניאור: כי לצרכן מחושב לפי חודשיים ולא לפי חודש למרות שהמחוקק ידע שחשבונות החשמל הם ניתנים אחת לחודשיים.

אוריאל שניאור: הוא יכל לכתוב בחשבון החודשי  אבל הוא כתב פעם בחודש.

אוריאל שניאור: אז אני אומר אם אנחנו הולכים באופן דקדקני אז ממילא לשון החוק לא מקוימת וכמו שהמציאות כפתה שהחישוב יהיה דו חודשי אפשר באותו מנגנון לכפות את המציאות לחישוב שנתי של 4800 קוט”ש למי שלא הצליח להגיע לרמת הניצול או שהיו חודשים שבהם הוא לא נהנה מההטבה, ושוב הסיבה שהוא לא נהנה מההטבה, אם היינו מדברים על כך שהיתה קריאת מונים כל חודש בלי הערכות אז ממילא לא היתה שום ביקורת או שום טענה כלפיכם.

אוריאל שניאור: כי זה מה שהמחוקק קבע.

אוריאל שניאור: המחוקק רוצה לשנות.

אוריאל שניאור: לחשב לפי חישוב שנתי הוא יכול.

אוריאל שניאור: אבל ברגע שהוא קבע שהחישוב הוא חודשי אז זה כמו שאתה אומר, בסיס החישוב הוא חודשי.

אוריאל שניאור: אבל בגלל המציאות שבה כן נעשות הערכות לפחות בחלק מן המקרים גם אם בתשעים אחוז לא נעשות הערכות, אבל באותם מקרים שכן נעשות הערכות הצרכן יוצא נפגע רק כתוצאה משיטת החישוב.

אוריאל שניאור: יש מקרים, גם אם זה מקרה קיצוני, גם אם יש אחד כזה, גם אם יש פלוני אחד במדינת ישראל שהוא לא נהנה למה שהוא זכאי לו על פי דין לא בגלל שימוש שלו לא נכון, לא בגלל צריכה עודפת שלו, הוא עומד בדיוק במגבלות שהגביל אותו המחוקק בשימוש, ועדיין יוצא לו שהוא משלם על חלק מהחשבון שלא בהטבה, אני חושב שבגלל הנסיבות האלה אתם צריכים לבוא ולהגיד אוקיי, אז באותם 15% שיש הערכה ולא קריאה של מונה, את החשבונות האלה לפני משורת הדין קחו ותעשו חישוב במצטבר שנתי.

אוריאל שניאור: אם הבן אדם צרך 4900 קוט”ש אז את המאה הנוספים שישלם מלא.

אוריאל שניאור: אבל אם הוא צרך 4800 והמחוקק בסופו של יום מתכוון שהוא יצרוך בשנה 4800 קוט”ש.

יואל חסון: מה שאתה אומר, הכול אפשרי.

יואל חסון: צריך תכנון, אני צריך להשקיע משאבים לתכנן ולעשות תוכניות מחשב אבל אפשר לעשות הכל אם המחוקק והרשות יקבעו אמות מידה, יתקינו תקנות כמו שאתה אומר שצריך להיות על בסיס חישוב שנתי, תדע שבמקרים האלו של ההערכות יהיו מקרים, כמו שאני אראה לך אחרי זה דוגמה, שלקוחות יצטרכו להחזיר כי הם קיבלו יותר.

יואל חסון: כפי שאמרנו קודם יש כל מיני מקרים.

יואל חסון: אז אם נעשה תיקונים יהיו גם מקרים שהם יצטרכו להחזיר.

יואל חסון: הסטטיסטיקה עובדת שווה לשני הכיוונים.

ליה שמטוב: קודם כל, מה שהלקוח צרך הוא צריך לשלם.

ליה שמטוב: שוב, מי שלא מקבל הנחות והוא צרך פחות וקיבל חשבון על יותר, ואחר כך אחרי חודשיים צרך יותר וקיבל על חשבון פחות זה מתקזז.

ליה שמטוב: אבל אם קשיש שהוא צרך 600 קוט”ש והוא קיבל חיוב על 900 קוט”ש הוא ישלם עבור 800 קוט”ש ומאה נותרו לשלם.

ליה שמטוב: חודשיים אחר כך אם הוא צרך 300 קוט”ש אז הוא ישלם מה שהוא היה חייב.

ליה שמטוב: על זה אנחנו מדברים.

ליה שמטוב: עכשיו אני לא מבקשת לשנות את התקציבים ולשנות את התוכנה.

ליה שמטוב: היום כמו שאתם אומרים במקרה שעשיתם חישוב לא נכון והלקוח צלצל למוקד והעיר את תשומת ליבכם אתם מתקנים את זה על המקום.

ליה שמטוב: בדיוק אותו דבר אנחנו מבקשים פה.

ליה שמטוב: שלקוח שצרך 2000 ומשהו כי היה חם מאוד ובכל החודשים לפני זה הוא צרך פחות אז מה הוא מקבל?

ליה שמטוב: הוא מקבל שהוא צרך 2000 קוט”ש.

ליה שמטוב: מתוכם 800 הוא מקבל הטבה של 50% ועל 1400 קוט”ש הוא צריך לשלם מלא.

ליה שמטוב: אם הייתם עושים כל חודש הערכה אז יכול להיות שלא היה יוצא לו 1400 קוט”ש.

ליה שמטוב: יכול להיות שהוא היה צריך לשלם עבור 1000 קוט”ש בלבד.

ליה שמטוב: אבל אם אי אפשר לחשב בדיוק, מה אנחנו מבקשים?

ליה שמטוב: במקרים כאלה תעשו את החישוב.

ליה שמטוב: עוד דבר.

ליה שמטוב: יש גם מקרים שלאחד מבני הזוג מגיעה הנחה בחשבון החשמל ואם בת הזוג עדיין לא בגיל פרישה אז גם הם מקבלים את ההטבה.

ליה שמטוב: במקרה ובת הזוג מגיעה כבר לגיל פרישה פתאום החשבון מסתבך.

ליה שמטוב: מורידים אותו מזכאות להטבה.

יואל חסון: לא. חברת החשמל נותנת את ההנחות כל חודש ב-20 לחודש.

יואל חסון: המחשב פה בירושלים.

יואל חסון: מקבלים אישור.

יואל חסון: מאכילים את המחשב שלנו בכל הזכאים להטבות.

יואל חסון: אנחנו בחשבון הקרוב שנערך לו כל מי שמופיע בקובץ מקבל את ההנחה.

יואל חסון: אם כפי שאת אומרת מורידים אותו מהקובץ מסיבה כלשהי זה הביטוח הלאומי, לא חברת חשמל.

יואל חסון: חברת חשמל נותנת לכל מי שמופיע בקובץ חוץ מאלו שאמרתי שהם לא רשומים אצלנו כצרכנים זכאים ואין לנו את כתובותיהם.

יואל חסון: אם הוא כל הזמן קיבל הטבה ועכשיו הוא לא מקבל סימן שהביטוח הלאומי הוציא אותו מהרשימה.

יואל חסון: אז צריך לפנות לביטוח הלאומי.

יואל חסון: לא לחברת החשמל.

אוריאל שניאור: לא. אולי בגלל שזה זוג הם נותנים לו סימול אחר.

יואל חסון: לא. לא.

יואל חסון: לא. אין סימולים.

יואל חסון: מי שבקובץ, כולם באותו סימול.

יואל חסון: עכשיו יש מקרים שיש בני זוג, שניים באותה קטגוריה ורשום רק אחד.

יואל חסון: מבחינת צרכנות הוא מקבל רק פעם אחת הנחה אפילו אם גרים שם שני זכאים.

ליה שמטוב: בעל ואישה זה בסדר אבל אם הם קרובי משפחה?

יואל חסון: דירה יכולה לקבל פעם אחת הנחה.

יואל חסון: דירה לא יכולה לקבל פעמיים הנחה.

יואל חסון: אם יש שני אנשים מבוגרים שגרים שניהם בדירה ושניהם זכאים אז הדירה תקבל פעם אחת הנחה.

יואל חסון: זה החוק.

ליה שמטוב: הגיעה אלינו עוד פנייה על זה שקשיש לא קיבל את ההנחה למרות שהוא זכאי ואז כשבדקתי את זה התברר שרשום על שמו גם עסק שהיה לו כשהוא היה יותר צעיר.

ליה שמטוב: היום הוא מקבל השלמת הכנסה אבל משום מה היתה טעות בתעודת הזהות.

ליה שמטוב: העסק לא מקבל גם אם הוא מקבל השלמת הכנסה.

ליה שמטוב: בצריכה ביתית היתה טעות בתעודת זהות.

ליה שמטוב: ועכשיו שמחתי לשמוע שניתן לתקן את הטעות והוא יקבל את זה רטרואקטיבי.

יואל חסון: רטרואקטיבי משנת 2007 כולל ריבית.

ליה שמטוב: מי עוד רוצה להתייחס?

יואל חסון: אני רוצה להדגיש בכל הנושא הזה של סגירת פערים חברתיים, בהנחיה שאני הוצאתי לכל נציגי השירות וכל מנהלי המחלקות שעוסקים בזה ומינינו רפרנט בכל יחידה אצלנו, רפרנט מיוחד וגם אצלי במחלקה יש רפרנטית מיוחדת שהתפקיד שלה לטפל אישית במקרים האלו.

יואל חסון: יש לה קשר ישיר עם הביטוח הלאומי .

יואל חסון: ההנחיה היא ללכת לפי בית הלל.

יואל חסון: זאת אומרת אם כמו שאת אומרת הוא עזב דירה ולא העביר את הדירה החדשה על שמו, אפשר להתקשר, לתת לו רטרואקטיבית למרות שלפעמים לפי התקנון אם הוא לא העביר את הדירה על שמו אז הוא כביכול לא היה זכאי להנחה  בתקופה הזאת.

יואל חסון: ההנחיה שלנו לתת לו  על התקופה ההיא אם רואים שהוא מופיע במקום מגורים מסוים ברצף, להשאיר לו את הרצף.

יואל חסון: לא מנסים לחסוך את החודשיים האלה מאותם לקוחות שהם באמת נזקקים להנחה הזאת.

ליה שמטוב: דרך אגב איך אתם מזכים אם נניח הוא לא שילם כמה חודשים?

יואל חסון: אם למשל לקוחה עברה לגור עם הבת שלה וחשבון החשמל רשום על שם הבת שלה והיא לא העבירה את זה על שמה.

יואל חסון: אחרי חודשיים היא מתקשרת כי היא רואה שהיא לא קיבלה את ההנחה, היא אומרת, לא קיבלתי את ההנחה, למה לא קיבלתי את ההנחה?

יואל חסון: עברתי לגור עם הבת שלי.

יואל חסון: בסדר.

יואל חסון: אז אנחנו מתקנים את זה.

יואל חסון: למרות שבחודשיים האלו זה לא היה רשום על שמה אלא על שם הבת שלה.

יואל חסון: אנחנו פועלים על פי בית הלל.

יואל חסון: גם אם הבית רשום על שם הבת אז אנחנו אומרים לה החלפה צרכנית.

יואל חסון: בהחלפה צרכנית אנחנו מזכים אותה על חודשיים.

ליה שמטוב: ואם במקרה מה שאמרתי שהפרטים בתעודת הזהות לא נכונים.

ליה שמטוב: כל השנים האלה הוא שילם אלף שקל.

יואל חסון: אז אנחנו מזכים אותו רטרואקטיבית.

יואל חסון: הוא מקבל צ'ק.

יואל חסון: צ'ק או זיכוי בחשבון.

יואל חסון: אם זו הוראת קבע אז זה זיכוי בחשבון הבנק.

יואל חסון: אם זה סכום קטן אז זה מועבר לחשבון הבנק.

ליה שמטוב: אז אני רוצה להבהיר את הנקודה הזאת.

ליה שמטוב: אם גרים שני אנשים בדירה, אחד מהם זכאי והשני לא זכאי.

ליה שמטוב: הדירה היא על שם מי שלא זכאי.

ליה שמטוב: אז איך אתם עושים את הפרוצדורה?

יואל חסון: אנחנו מבקשים ממנו לעשות החלפת שם צרכן, הוא עושה במקום החלפת שם צרכן.

יואל חסון: החלפת שם הצרכן היא על שם הזכאי.

יואל חסון: אז הוא יקבל את ההנחה.

יואל חסון: אנחנו לא בודקים מי גר בדירה.

יואל חסון: אם הוא זכאי על פי תעודת הזהות הוא יקבל את ההנחה.

יואל חסון: אם גרים איתו עוד אנשים אנחנו לא יודעים.

יואל חסון: אנחנו לא בודקים מי גר בדירה.

שרה זילברשטיין: העבודה של הביטוח הלאומי היא לאתר את הזכאים.

שרה זילברשטיין: אותם 40 אלף איש שזכאים וכתובתם אינם ידועה, צריכים לאתר אותם.

שרה זילברשטיין: בסופו של דבר מגיע להם כסף מ-2007.

ליה שמטוב: הוועדה מצטרפת לקריאה הזאת.

ליה שמטוב: אני מקווה שאנשים לא יצטרכו לחכות לשירות של 103 ושיקבלו שירות טוב מלכתחילה.

ליה שמטוב: גם ביטוח לאומי צריך להיות מעורב בעניין.

ליה שמטוב: הועדה לעלייה, קליטה ותפוצות מבקשת מחברת החשמל לחשב את הזכאות שנתית.

ליה שמטוב: הוועדה קוראת למשרד התשתיות ולחברת החשמל לפעול בהקדם האפשרי למעבר לחישוב שנתי.

ליה שמטוב: תודה רבה.