ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 69, 2010-11-29 10:00

מאיר שטרית: אדוני השר, ברשותך אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

מאיר שטרית: הישיבה הזאת היא ישיבה שנייה בנושא.

מאיר שטרית: הישיבה הראשונה נערכה על בסיס הצעה לסדר יום מהיר של חברת הכנסת חנא סוויד.

מאיר שטרית: בדיון עלתה תמונה עגומה ביחס לחלקו של המגזר הערבי בענף ההיי טק.

מאיר שטרית: הנתונים שהוצגו בפנינו היו שמתוך 150 אלף עובדי ההיי טק רק 460 מהם הם ערבים.

מאיר שטרית: זו היתה ההצעה לסדר של חברת הכנסת חנא סוייד.

מאיר שטרית: בישיבה הציגו גופים שונים את הנתונים.

מאיר שטרית: מה קורה במגזר הערבי?

מאיר שטרית: מה מידת ההשתלבות שלהם?

מאיר שטרית: מה הפוטנציאל שיש?

מאיר שטרית: האם אפשר לשלב או אי אפשר לשלב?

מאיר שטרית: הדברים האלה נדונו באריכות ואני ביקשתי אז בישיבה הקודמת לקבוע פגישה איתך כמי שאחראי על מגזר המיעוטים במדינת ישראל.

אבישי ברוורמן: אומרים אוכלוסייה ערבית.

אבישי ברוורמן: כאשר אומרים מגזר מדובר על מגזר פרטי או מגזר עסקי.

אבישי ברוורמן: בדרך כלל מגזר זה מישהו שתחת גזירה.

אבישי ברוורמן: אני לא אוהב את המילה הזאת.

אבישי ברוורמן: אפשר לומר אוכלוסייה.

אבישי ברוורמן: לא מגזר.

מאיר שטרית: אוכלוסייה.

מאיר שטרית: אוקיי.

מאיר שטרית: ערבים ונוצרים, ודרוזים וצ'רקסים.

מאיר שטרית: זה כולם.

אבישי ברוורמן: הערבים הם גם נוצרים וגם מוסלמים.

מאיר שטרית: אוכלוסיית המיעוטים.

מאיר שטרית: בסדר.

מאיר שטרית: אני מבקש לציין מה היו ההחלטות של הוועדה בישיבה הקודמת שלה.

מאיר שטרית: ההחלטות של הוועדה היו כדלקמן: הוועדה קובעת בצער בני המגזר הערבי אינם משולבים ברמה הנדרשת בתעשיות ההיי טק.

מאיר שטרית: הוועדה קוראת לממשלה לפעול על מנת להביא לשילובם של בני האוכלוסייה בתעשיית ההיי טק.

מאיר שטרית: לשם כך ממליצה הוועדה לממשלה בהצעת החלטתה ממרץ 2010 תוכנית חומש לפיתוח כלכלי של ישובים במגזר המיעוטים.

מאיר שטרית: החלטת הממשלה 15.39.

מאיר שטרית: הוועדה קוראת לממשלה לעודד הקמת מרכזי פיתוח ומחקר בישובים ערביים על ידי מענקים.

מאיר שטרית: הוועדה קוראת לממשלה לכונן באמצעות משרד המסחר התעשייה והתעסוקה מסגרת אשר תפעל כדי לאתר, להכשיר ולשלב את בני המגזר הערבים בתעשיית ההיי טק.

מאיר שטרית: הוועדה קוראת לממשלה לתמוך במסגרות קיימות כיום שפועלות בכיוון זה.

מאיר שטרית: נקבע כי הוועדה תקיים ישיבה נוספת בהשתתפות השר המופקד לענייני מיעוטים ותקבל דיווח על התחום שהוא מופקד עליו.

מאיר שטרית: זה לנוכח החלטת הממשלה מחודש מרץ 2010.

מאיר שטרית: אני אמסור לך את רשות הדיבור.

מאיר שטרית: אני רוצה לומר כהקדמה שההתרשמות שלי בדיון הקודם היתה שיש פוטנציאל באוכלוסייה הערבית שהוא בלתי מנוצל ועם קצת דחיפה אולי זה יביא לכך שהרבה מאוד אנשים ישתלבו בתחום הזה במיוחד חבר'ה צעירים, שאם יש להם את הדרך לפתוח להם דלת להיכנס לתחום הזה.

מאיר שטרית: תוספת צריכה לבוא ממשרד האוצר.

מאיר שטרית: ביקשתי אז שיפעלו למען הכשרה מקצועית.

מאיר שטרית: אחת הבעיות היא איך מכשירים אנשים בתחום כלשהו.

מאיר שטרית: יש הרי הרבה מאוד כספים בתחום של הכשרה מקצועית שבעיניי אגב לא מנוצלים נכון כייוון שהקורסים מתקיימים בכוח בשביל להעביר עוד זמן אבטלה.

מאיר שטרית: זה לא בהכרח מקשר בין ההכשרה המקצועית לבין מקומות העבודה הנדרשים.

מאיר שטרית: למשל, אם יש עכשיו ביקוש להיי טק, אם היו מכשירים אנשי היי טק, בגלל זה אמרתי שצריך לשנות את המדיניות.

מאיר שטרית: שאז בעצם במקום לשלוח אנשים לקורסים, במקום זה לתת להם ואוצ'ר שיממן את ההכשרה  אבל הוא יבחר לאן הוא רוצה ללכת.

מאיר שטרית: אדם מתמודד לבד, יחפש את המקצוע שהוא אוהב, יחפש את ההכשרה המתאימה לו, ישלמו לו, המדינה תשלם לו ובצורה כזאת הוא גם ילמד את מה שהוא רוצה וגם יגיע למקום העבודה.

מאיר שטרית: היום קיבלתי תשובה ממשרד האוצר לפני ישיבת הוועדה בנוגע לעניין.

מאיר שטרית: המכתב פה.

מאיר שטרית: ענה לי צחי דוד.

מאיר שטרית: בהמשך לבקשתך לנושא החומש הוקצו ואצ'ורים להכשרה מקצועית סך של 30 מיליון שקל.

מאיר שטרית: ב-2010 תוקצבו שלושה.

מאיר שטרית: לכן נאפשר במקום שישה בפריסה מלאה.

מאיר שטרית: היות ויש רצון לשפר את השיטה.

צחי דוד: במשך 5 שנים, 6 מיליון שקל בשנה.

צחי דוד: זה אמור להתחיל בשנת 2010.

צחי דוד: היה איזשהו רצון לשנות קצת את שיטת העבודה ולכן הוחלט לתקצב את זה חלקית ב-2010 כדי לתת איזשהו מענה ראשוני.

צחי דוד: והתחיבות שלנו כלפי אימן וכלפי תוכנית החומש היא, כיוון שהשנה  היא לא תוקצבה.

צחי דוד: היא תתוקצב בשנה הבאה.

צחי דוד: תהיה תוספת.

מאיר שטרית: אדוני השר בבקשה.

אבישי ברוורמן: אדוני היושב ראש, חברת הכנסת חנא סווייד, חברים.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לומר מספר מילים בפתיחה.

אבישי ברוורמן: אחרי זה אימן ישלים אותי.

אבישי ברוורמן: ממשלות ישראל, מדינת ישראל לא נתנה לערביי ישראל, לדרוזים את האפשרויות שמגיעות להם.

אבישי ברוורמן: ציינתי גם בעבר שרבין היה המנהיג היחידי נתן את הכבוד לערביי ישראל והדרוזים בצורה משמעותית.

אבישי ברוורמן: לצערי רוב אזרחי ישראל היהודים בורים ועמי ארצות, אינם מכירים כלל את אזרחי ישראל הערבים.

אבישי ברוורמן: יש להם איזו קונספציה שרובים מוסלמים קיצוניים או גיס חמישי ולכן אחד הדברים המרכזיים הוא שבכנסת צריך להעביר ששתי האוכלוסיות חיות בצמידות והן חייבות להכיר אחת את השנייה.

אבישי ברוורמן: אני אכנס עוד מעט לבעיית ההיי טק יותר בפרוטרוט.

אבישי ברוורמן: הממשלה הזאת עשתה יותר בנושא הערבי, מצד שני החליטה כמה החלטות שצריך עוד לפרש אותן.

אבישי ברוורמן: אחד הדברים שלקחתי על עצמי כאשר נכנסתי לתפקיד היה ללמוד את הנושא.

אבישי ברוורמן: אני לא מדבר על בוגרי אוניברסיטת בן גוריון  או בוגרי הטכניון.

אבישי ברוורמן: כאשר אתה מסתכל באופן כללי על הפרופיל של המקצועות באוכלוסייה הערבית אתה רואה שאנשים לא כדאי להם ללכת ללמוד הנדסה.

אבישי ברוורמן: בסופו של דבר  רפואה, מקצועות חופשיים, אתה מסתדר.

אבישי ברוורמן: כמובן עודף היצע של מורים.

אבישי ברוורמן: וזה נובע, חלק מאפליה, חלק מהזדמנות וחלק מהנקודה שחבר מביא חבר, כל מיני סיבות ביטחוניות.

אבישי ברוורמן: לכן אמרנו את הדברים האלה צריך לפרוש ואז ניכנס לנושא ההיי טק.

אבישי ברוורמן: אמר היושב ראש שמתוך מספר המועסקים בתעשיית ההיי טק רק 1300 עובדים בתעשייה.

אבישי ברוורמן: זה 1.1% ממספר המועסקים.

אבישי ברוורמן: מדי שנה 500 או 600 אקדמאים מבני המיעוטים מסיימים תארים בתחום ההיי טק ויוצאים לחפש עבודה.

אבישי ברוורמן: והחסמים המרכזיים שעומדים בפניהם, חלק מהם זה חוסר ניסיון מקצועי.

אבישי ברוורמן: אצל היהודים יש ניסיון דרך הצבא.

אבישי ברוורמן: אין הכשרה יותר טובה לכל נושא ההיי טק מאשר היחידות בצבא.

אבישי ברוורמן: יש מחסור ברשת חברתית, חבר מביא חבר.

אבישי ברוורמן: חלק מהדברים זה גם לא עניין של גזענות.

אבישי ברוורמן: פשוט חבר מביא חבר.

אבישי ברוורמן: המיקום הגיאוגרפי.

אבישי ברוורמן: חלק גדול מהעבודות הן במרכז.

אבישי ברוורמן: במקרה של עבודות היי טק שקשורות בממשלה בירושלים אז זה בירושלים כאשר רוב אוכלוסיית בני המיעוטים היא בנגב או בגליל.

אבישי ברוורמן: מערכת החינוך באוכלוסייה כרגע אינה נוטה, ואני אומר את זה בלשון עדינה, לתחום הטכנולוגי.

אבישי ברוורמן: כמו שאמרתי לגבי ההעסקה בממשלה, מה שקורה בירושלים שאין ייצוג הולם במכרזים.

אבישי ברוורמן: חלק מהעבודות יש להם אופי ביטחוני.

אבישי ברוורמן: וכמובן צריך עזרה משמעותית, סבסוד לשכר דירה בירושלים.

אבישי ברוורמן: חשוב לשים לב שבשנים 2009-2010 נסגרו יותר מ-60 מכרזים ממשלתיים בהיקפים ענקיים לביצוע על ידי חברות ממשלתיות.

אבישי ברוורמן: לצערי אין עדיין חובת ייצוג הולמת במכרזים ממשלתיים ואין שום אחוז מינימאלי להעסקת בני מיעוטים הנדרש בחברות שניגשות למכרזים.

אבישי ברוורמן: בימים אלו אנחנו עובדים ביחד עם הרשות לפיתוח כלכלי על פתרון בו חברות אשר יעסיקו אחוז מסוים של בני מיעוטים יהיו בעלות סיכוי גבוה יותר לזכות במכרזים.

אבישי ברוורמן: הנושא נמצא בשלב ראשוני לכן אני לא ארחיב.

אבישי ברוורמן: לגבי מדיניות המשרד.

אבישי ברוורמן: אני רוצה לסקור חלק מהפעילויות וההישגים שהגענו אליהם לגבי שילוב מקצועות ההיי טק.

אבישי ברוורמן: קודם כל לגבי הנגישות לעולם המחשבים, הדברים האלה מתחילים כבר בגיל הרך.

אבישי ברוורמן: לשם כך אנחנו תומכים בפרויקט, מחשב לכל ילד, שמתקיים בשיתוף עם משרד ראש הממשלה ועמותת מחשב לכל ילד.

אבישי ברוורמן: הוצאנו על הפרויקט בשנה האחרונה 2 מיליון שקל.

אבישי ברוורמן: פרשנו אותו לכל קצות הארץ.

אבישי ברוורמן: במסגרת הפרויקט ניתנים מחשבים למשפחות מעוטות יכולת של לילדים שלומדים בכיתות א' עד ו'.

אבישי ברוורמן: המשפחות מקבלות חבילה כולל חיבור לאינטרנט והדרכה טכנית אישית.

אבישי ברוורמן: זה צעד הכרחי להקטנת הפער הדיגיטלי שרק גדל עם השנים.

אבישי ברוורמן: בנוסף בשיתוף עם משרד המדע תמכנו בפרויקט המרתק לעודד חינוך מדעי וטכנולוגי בקרב בני הנוער.

אבישי ברוורמן: הפרויקט הזה נסוב על תחום הרובוטיקה כולל תחרויות עולמיות.

אבישי ברוורמן: לגבי השכלה גבוהה.

אבישי ברוורמן: זה אחד הדברים המרכזיים באמת הבעיה של שילוב בני המיעוטים במערכת ההשכלה הגבוהה.

אבישי ברוורמן: מאיר אתה יודע היטב שיש היום הג'רה, הגירה של 9000 סטודנטים כל שנה לירדן.

אבישי ברוורמן: הם מבלים מספר שנים, הם חוזרים.

אבישי ברוורמן: זו בעיה מכל ההיבטים האפשריים.

אבישי ברוורמן: הבעיה היא שהמערכת הישראלית לא קולטת בצורה המקיפה את בני המיעוטים.

אבישי ברוורמן: לכן פעם ראשונה רועי אסף מהרשות לפיתוח כלכלי היה הנציג שלנו בנושא הזה.

אבישי ברוורמן: אני מודה לשר החינוך.

מאיר שטרית: אבל זה נכון גם לגבי היהודים הישראלים.

מאיר שטרית: יש היו אלפי סטודנטים ישראלים שלומדים בחוץ לארץ.

מאיר שטרית: אנחנו מביאים מחוץ לארץ מאות סטודנטים שילמדו רפואה בארץ.

מאיר שטרית: זה קורה על חשבון מקומות של ישראלים.

מאיר שטרית: דווקא בתחום ערבים יצאו מאוד יפה בסקר.

אבישי ברוורמן: אני מדבר על אחוזים בהשכלה הגבוהה.

אבישי ברוורמן: מה שאני מסביר זה שלערבים יש חסמים.

אבישי ברוורמן: כיוון שיש להם חסמים תרבותיים, זה קורה עם המבחנים הפסיכומטריים, אתה צריך לקבל עזרה במכינות.

אבישי ברוורמן: אתן לך דוגמה.

אבישי ברוורמן: כשאני עזבתי באוקטובר 1990 את הבנק העולמי הגעתי לבאר שבע היו 5 סטודנטיות בדואיות, 30 סטודנטים בדואים.

אבישי ברוורמן: החלטנו לפתוח את האוניברסיטה לבדואים.

אבישי ברוורמן: זה לא היה פשוט.

אבישי ברוורמן: הייתי צריך לקרוא לשייחים ולשכנע אותם שיסמכו עלינו ולבוא אליהם בצורה תרבותית אחרת.

אבישי ברוורמן: עזרה.

אבישי ברוורמן: היום יש 300 סטודנטיות בדואיות, 250 סטודנטים בדואים, 5 פרופסורים בדואים כאשר השישי ג'יהאד אל סאנה למד את מדעי המחשב, סיים באוניברסיטת קורנל בהצטיינות, חזר ארצה, מלמד אצלנו, מקבל את הפרופסורה בעוד חודשיים.

אבישי ברוורמן: הוא אחד המובילים בעולם בתחומו.

אבישי ברוורמן: מה שאני אומר, אם לא היינו נותנים את כל העזרה כדי לבטל את החסמים המשרד הוא לא שווה.

אבישי ברוורמן: פעם ראשונה בתולדות מדינת ישראל, היהודים לא יודעים את זה, האוכלוסייה הערבית היא בתחום האקדמי, פרופ' אל ח'אג, פרופ' זיידה, והשגנו פריצת דרך.

אבישי ברוורמן: השקענו 305 מיליון שקלים בעזרה  בפסיכומטרי או בתוכניות למצוינות לאוכלוסייה הערבית לשש השנים הבאות.

אבישי ברוורמן: אולי זה נראה לכם סכום קטן.

אבישי ברוורמן: מאיר ידידי אני רוצה לשאול אותך כמה אתה חושב מדינת ישראל הקצתה לא רק בשנה שעברה אלא גם בשנה לפני זה כאשר אתה היית בממשלת ישראל, כמה היא הקצתה מדי שנה עזרה לאוכלוסייה הערבית והדרוזית קצת לעבור את החסמים שיש לה?

אבישי ברוורמן: זה 5 מיליון.

אבישי ברוורמן: דבר שני, פעם ראשונה הצלחנו לסגור מכסה.

אבישי ברוורמן: הגידול במספר הסטודנטים לאוניברסיטאות והמכללות בשש השנים הבאות יהיה 9000 במספר.

אבישי ברוורמן: סגרנו על מכסה נוספת של 3600 לערבים הדרוזים.

אבישי ברוורמן: כמובן אני לא מדבר על תיקון אפליה.

אבישי ברוורמן: כדי שעם העזרה יתקבלו למערכת.

אבישי ברוורמן: וזה כמובן ות"ת, האוניברסיטאות, ועכשיו חובת ההוכחה על הצוות האקדמי, ברובו ערבים, יחד עם האוניברסיטאות לפרוץ דרך.

אבישי ברוורמן: חלק מהסיפור הזה מחייב אותנו לשנות את התפלגות המקצועות.

אבישי ברוורמן: להכניס הרבה יותר להנדסה ולמדעים.

אבישי ברוורמן: אבל כאן באה הנקודה השנייה.

אבישי ברוורמן: כרגע אנשים לא הולכים ללמוד מדעים מכיוון שהם לא מקבלים עבודה.

מאיר שטרית: חשבתי להיפך.

מאיר שטרית: הרושם שלי היה שמי שלומד מדעים משתלב יותר טוב.

אבישי ברוורמן: אני מדבר עכשיו על היי טק, על הדברים האלה.

אבישי ברוורמן: פניתי עכשיו לראשי החברות.

אבישי ברוורמן: אנחנו מקיימים ירידים.

אבישי ברוורמן: אנחנו יושבים עם ראשי החברות עם סמנכ"לים במשרד התעסוקה.

אבישי ברוורמן: יושבים פה נציגי משרד התמ"ת שמתחיל לפרוץ גם בדברים האלה.

אבישי ברוורמן: פה חייבים להגיע לפריצת דרך.

אבישי ברוורמן: תיכף אני אדבר על כמה פרויקטים שאנחנו מתכננים.

אבישי ברוורמן: אני רוצה להוסיף עוד דבר אחד לגבי הסטודנטים, דבר חשוב, יושבים פה אנשים שצריכים לדעת על זה.

אבישי ברוורמן: לקחנו תוכנית, הקצנו 4 מיליון שקלים ומשתתפים בתוכנית 500 סטודנטיות ערביות ודרוזיות בכיתה י"ב, לוקחים ומלווים אותן באוניברסיטה ואחר כך ממקמים אותן.

אבישי ברוורמן: לצערי, ופה גם אני משתמש בוועדה הזאת כדי לעדכן, הבעיה היום שאם בעבר לא היו סטודנטיות, היום רוב הסטודנטים במדינת ישראל מהאוכלוסייה הערבית והדרוזית הם סטודנטיות.

אבישי ברוורמן: לכן אנחנו עכשיו מתבקשים להתחיל לעזור לסטודנטים כי פתאום הלך הסיפור לכיוון ההפוך.

אבישי ברוורמן: הקמנו מעבדות יחד עם משרד המדע בבקעה אל גרביה בהשקעה של מיליון.

אבישי ברוורמן: עכשיו לגבי ההיי טק.

אבישי ברוורמן: בתוכנית אימן, תיכף אני אפרט, אנחנו עכשיו נוסף לקרן שהושקעה בה 80 מיליון שקל שאנחנו שמנו וחביב חזק וחמי פרס, קרן להשקעה כלכלית לאוכלוסייה הערבית, זה היי טק.

אבישי ברוורמן: אמרו שלא יהיה ביקוש.

אבישי ברוורמן: יש ביקוש אדיר.

אבישי ברוורמן: נחלק את הקרן הזאת.

אבישי ברוורמן: התהודה לגבי הממשלה ומכאן אעבור לתוכנית הכלכלית.

אבישי ברוורמן: מאיר אני לא חושב שאפילו אתה יודע שלמכרזי הממשלה ניגשים רק אחוז אחד של ערבים.

אבישי ברוורמן: למה?

אבישי ברוורמן: מכמה הסיבות.

אבישי ברוורמן: (א) חושבים שהכול תפור.

אבישי ברוורמן: מכור.

אבישי ברוורמן: (ב) שאין סובסידיה כדי לעבור מהנגב והגליל.

אבישי ברוורמן: לכן מה שהתחלנו עכשיו, ראשית יש סבסוד מאוד משמעותי עכשיו והאוצר נתן את כל הגיבוי לאנשים שיבואו לעבוד בירושלים.

אבישי ברוורמן: שמנו 2.5 מיליון שקל לקמפיין שבא עכשיו בצורה הברורה ביותר ואומר, רבותיי, זה פתוח.

אבישי ברוורמן: אני לוקח מימיני את סטנלי פישר, משמאלי את חיים שני, הם באים איתי עכשיו.

אבישי ברוורמן: הבעיה עם התפלגות המשרות, אתה היית בממשלה ואהוד אולמרט הכריז ש-10% עובדים בסקטור הממשלתי שב-2012 יהיו ערבים ודרוזים.

מאיר שטרית: אני קבעתי את זה.

אבישי ברוורמן: אתה קבעת.

אבישי ברוורמן: אני זוכר.

אבישי ברוורמן: הגענו ל-7.5% אבל האחוז הזה לא רק שלא מספק אלא גם שלחתי מסר לכל המשרדים מטעם הוועדה שלי, מה עשית לאחרונה למען המטרה הזו ובאיזו התפלגות?

אבישי ברוורמן: חלק גדול מהמשרות הן כמובן משרות זוטרות ולכן כאשר דיברתי על פרופסור סטנלי פישר ועל חיים שני, הבעיה עכשיו שאנחנו רוצים שתהיה היחשפות להרבה מאוד משרות.

אבישי ברוורמן: סטנלי פישר הולך לעשות את זה עם בנק ישראל.

אבישי ברוורמן: אנחנו רואים בבת אחת יש יותר ויותר כל כך הרבה ערבים ודרוזים איכותיים.

אבישי ברוורמן: אני לא מדבר על אפליה מתקנת.

אבישי ברוורמן: לכן בקמפיין הזה אנחנו יוצאים בצורה ברורה, אנחנו מבקשים שאנשים יפנו כדי שהדברים האלה יקרו.

אבישי ברוורמן: אני מגיע עכשיו בעצם לנושא המרכזי לגבי התעסוקה.

אבישי ברוורמן: וכאן רבותיי, ישראל עשתה טעות אסטרטגית.

אבישי ברוורמן: הטעות האסטרטגית היא שישראל מתחילה לאבד את מרכזי המחקר והפיתוח שלה בהיי טק לכיוון הודו.

אבישי ברוורמן: מדוע?

אבישי ברוורמן: השכר של המהנדס והתוכניתן ההודי הוא נמוך בצורה משמעותית מהשכר של המהנדס והתוכניתן בהרצלייה או בתל אביב.

אבישי ברוורמן: לכן אמרנו יש לנו מובטלים בקרב האוכלוסייה הערבית והדרוזית.

אבישי ברוורמן: אמרנו, בואו נעשה את זה בגליל.

אבישי ברוורמן: אחר כך בנגב.

אבישי ברוורמן: סובסידיה לפריפריה, סובסידיה לבן המיעוטים.

אבישי ברוורמן: העובדה שבבנגלור התחלופה היא אדירה וכאן יש נאמנות למקום העבודה, האיכות של בוגרי בן גוריון, הטכניון מצוינת.

אבישי ברוורמן: ופה תיכף אימן יפרט על היזמות בעזרת יזמים מערביים, תוכניתנים מערביים.

אבישי ברוורמן: יושבים פה אנשים שיספרו בעצמם על הדברים האלה.

אבישי ברוורמן: רבותיי זו תחילת הדרך.

אבישי ברוורמן: אבל הדבר שבו הוועדה הזו יכולה לעזור הוא מודעות.

אבישי ברוורמן: שגם היהודים יבינו.

אבישי ברוורמן: לא רק שזה צודק.

אבישי ברוורמן: זאב ז'בוטינסיקי או דוד בן גוריון חזו שמדינת של העם היהודי תהיה מדינה עם שוויון לכל אזרחיה.

אבישי ברוורמן: זה גם חכם.

אבישי ברוורמן: גם זה מצוין לכלכלה.

אבישי ברוורמן: כי הפיתוח הכלכלי הישראלי לאור העובדה שכוח העבודה, גם גידול האוכלוסייה כמובן, ובעיקר באוכלוסייה החרדית ובאוכלוסייה הערבית, האוכלוסייה הערבית להבדיל מהאוכלוסייה החרדית משתוקקת לצאת ולהצטרף למעגל העבודה.

אבישי ברוורמן: כאן הפוטנציאל הגדול.

אבישי ברוורמן: וההיי טק זה הפרודקס, יש ביקוש, אפשר לעשות את זה, אבל זה מחייב גם את התשומה שלך.

אבישי ברוורמן: גם פניתי לראשי החברות ואנחנו נשב איתם ועם ראשי הבנקים בכל מקום לשנות את הראש.

אבישי ברוורמן: זה טוב ליהודים, זה טוב לכלכלה.

אבישי ברוורמן: אנחנו לא מדברים על אפליה מתקנת.

אבישי ברוורמן: אימן סייף שהוא יד ימיני יוסיף לגבי הפעולות שאנחנו עושים עכשיו יחד עם הרשות.

אבישי ברוורמן: אתם זוכרים שהעברנו תוכנית על 800 מיליון שקלים ל-13 ישובים שבהם חלק מהדברים הם בתעשייה של היי טק כולל כל היזמות האחרות.

אבישי ברוורמן: אימן בבקשה.

מאיר שטרית: תודה לשר.

מאיר שטרית: אני מבקש לפני אימן, חבר כנסת חנא סוייד שהעלה את הנושא לסדר היום.

מאיר שטרית: חנא סוויד ימלא את מקומי כיושב ראש.

חנא סוייד: ראשית כל אני מודה ליושב ראש הוועדה על קיום הישיבה הזאת.

חנא סוייד: הישיבה הראשונה התקיימה באמת ביוזמתו.

חנא סוייד: אני מאוד מודה לכבוד השר על הדיווח ועל נקודת המבט הרחבה שהוא הציג כאן.

חנא סוייד: אתה תיקנת בצדק את יושב ראש הוועדה בנוגע לגבי המילים מגזר ואוכלוסיה.

חנא סוייד: אני רוצה להוסיף תיקון משלי.

חנא סוייד: בעניין אפליה מתקנת, עדיף להגיד העדפה מתקנת.

חנא סוייד: Affirmative action  משמעו העדפה מתקנת.

חנא סוייד: אדוני השר אתה הרחבת בעניין ההכשרה, אם זה בתחום ההשכלה הגבוהה, וגם הזכרת אפילו את תוכנית הלימודים בבתי הספר התיכוניים.

חנא סוייד: האם היא מוטית תעסוקה או לא בחברה הערבית.

חנא סוייד: התשובה היא באמת לא.

חנא סוייד: אבל זה דיון מאד רחב וצריך לדבר על זה בנפרד.

חנא סוייד: אני רוצה להתרכז בעניין התעסוקה בתחום ההיי טק.

חנא סוייד: אני רוצה לחלק את דבריי לשני חלקים עיקריים.

חנא סוייד: דיברנו על זה אדוני היושב ראש בישיבה הקודמת.

חנא סוייד: אני מזהה שתי בעיות עיקריות.

חנא סוייד: אחת היא פחות נוקשה וקל יותר להתמודד איתה.

חנא סוייד: כאשר מדובר בבוגרים של מוסדות השכלה גבוהה כמו הטכניון, אוניברסיטת בן גוריון, אוניברסיטת תל אביב, בפקולטות כמו מדעי מחשב והנדסת חשמל.

חנא סוייד: לבוגרים יש דרך סלולה עם קצת קשיים להשיג תפקיד ותעסוקה טובה אם זה באינטל או באמדוקס או בחברות אחרות.

חנא סוייד: אבל אצלם הדרך פתוחה.

חנא סוייד: הכישורים שלי, התעודות שלהם מקנות להם את האפשרות להתמודד על תפקידים.

חנא סוייד: נשאר כמובן העניין של חבר מביא חבר וכל המוקשים שאתה דיברת עליהם.

חנא סוייד: לדעתי הטיפול בקבוצה הזו אדוני היושב ראש ואדוני השר זה לעודד.

חנא סוייד: לעודד בכל המשמעויות, גם על ידי משרד האוצר, גם על ידי משרד התמ"ת.

חנא סוייד: לעודד חברות מתמחות לפתוח מרכזי פיתוח בישובים הערביים או באזורי תעשייה שהם נגישים לאוכלוסייה הערבית ולתת לאנשים המוכשרים האלה אפשרות לעבוד שמה בעבודות שהן ממש עבודות פיתוח בהיי טק par exellance     	הקבוצה השנייה לדעתי היא יותר בעייתית.

חנא סוייד: אנחנו מדברים על קבוצה של אלפי אקדמאים ערבים.

חנא סוייד: אלפים.

חנא סוייד: אני מעריך את המספר כעשרת אלפים.

חנא סוייד: הם בוגרים של אוניברסיטאות במקצועות כמו כימיה, מתמטיקה, פיזיקה, הוראת מדעים.

חנא סוייד: חלק הם בוגרי מכללות.

חנא סוייד: הם לא אנשי היי טק per se, אבל יש להם את היכולת.

חנא סוייד: אני חושב שזה הנתח העיקרי שאנחנו צריכים להתביית עליו, לאפשר לו הסבה מקצועית מתאימה עם מימון כמובן.

חנא סוייד: אחר כך שוק העבודה לדעתי, איך שאני התרשמתי, הרי אחרי הישיבה שהיתה לנו גם התעניינתי עם מספר חברות.

חנא סוייד: הן אמרו לי, תכשירו אנשים, אנחנו נבטיח להם עבודה לא ב-15 אלף שקל לחודש אבל בשכר שנע בין ששת אלפים או שבעת אלפים או שמונת אלפים כהתחלה.

חנא סוייד: נכשיר אותם שנתיים, שלוש, ארבע.

חנא סוייד: יצאו לשוק ויתמודדו ואז תהיה להם נקודת זינוק מצוינת.

חנא סוייד: אני מאתר את הקבוצה הזו ואני מעריך שמבין עשרת אלפים אולי ארבעת אלפים או חמשת אלפים כאלו אפשר יהיה להכשירם בהשקעה מתאימה מצד משרד התמ"ת ומצד משרד האוצר וכל קונצורסיום אחר.

חנא סוייד: כך אנחנו יכולים לקבל קבוצה שביכולתה להתמודד עם הבנגלים ועם ההודים.

חנא סוייד: אבל זה צריך להיעשות באמת בצורה מתוכננת ותוך שיתוף פעולה עם הגופים השונים ועל ידי מימון ועל ידי הכנסתם לתוך תוכנית מסודרת.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: הוצגו בפנינו נתונים על ידי חברת צופן שנציגיה נמצאים פה איתנו.

מאיר שטרית: הם פועלים כדי לשלב עובדים ערבים בתחום הזה של ההיי טק.

מאיר שטרית: הנתונים שהוצגו בפנינו הם שרק 0.6% מכלל העובדים בתחום ההיי טק הם ערבים למרות שבין השנים 1999 -2006 סיימו 2200 ערבים את לימודיהם בתארים אקדמאיים רלוונטיים, וזה מתוך מסמך של המרכז המידע של הכנסת שניתן לוועדה.

מאיר שטרית: זאת אומרת, אלה שהיו משולבים, 500 או 600 איש לכל היותר מתוך 2200 זה מתוך כאלה שכבר למדו ועברו הכשרה מקצועית.

מאיר שטרית: עכשיו הנושא הזה של אפשרות לשלב אקדמאים בעלי תואר במדעים, אחד המכשולים שקיימים בעניין, בגלל הבירוקרטיה הממשלתית אני מניח שכאשר פונה אדם עם תואר אקדמי למשרד העבודה והרווחה או למשרד התעשייה ומבקש ואוצ'ר להכשרה מקצועית, התשובה תהיה לא מכיוון שיש לו תואר אקדמי.

מאיר שטרית: צריך שכאן צריך לשנות משהו ולהגיד בואו נפתח את הדלת וניתן אפשרות לאנשים כאלה לקבל למרות שהם אקדמאים ולפעמים הם עובדים בעבודה אחרת כי הם צריכים לפרנס את המשפחה שלהם.

מאיר שטרית: זה קריטי.

מאיר שטרית: זה בדיוק העניין.

מאיר שטרית: כי היום על פי הנהלים כאשר אדם עובד ומקבל משכורת, לא משנה, נגיד שהוא דוקטור למתמטיקה ועובד כמורה בבית ספר, רוצה לעבוד לתחום ההיי טק.

מאיר שטרית: אם הוא יפנה לבקש עזרה, יגידו לו, מה פתאום?

מאיר שטרית: אתה לא תקבל כי אתה לא זכאי.

מאיר שטרית: אתה עובד וכן הלאה.

מאיר שטרית: יכול להיות שצריך פה  לפתוח דלת ולהגיד, בואו נעשה ניסוי ונפיק קול קורא לאלף אקדמאים ערבים, שלא חשוב באיזה מקצוע הם עובדים איפה הם נמצאים שיבואו להצטרף להכשרה מקצועית בתחום ההיי טק.

מאיר שטרית: אם אתה אומר שיש חברות שמוכנות להבטיח להם עבודה על אחת כמה וכמה.

מאיר שטרית: אז שווה לתת להם את דמי ההכשרה המקצועית, את הואוצ'רים האלה, כדי שילכו ללמוד ואכן ישתלבו בחברות האלה.

מאיר שטרית: יכול להיות שיהיו חברות שיעשו בעצמן את ההכשרה המקצועית ואז ישלמו להם תמורה להכשרה המקצועית.

מאיר שטרית: זה הדבר הכי טוב.

חנא סוייד: מוכנים.

חנא סוייד: כי זו הכשרה שנותנת גם תעסוקה.

מאיר שטרית: אני מציע לבדוק את הרעיון הזה.

מאיר שטרית: נעביר את רשות הדיבור לאימן סייף.

אימן סייף: חברים, אני רוצה באמת להתחבר לדברים של יושב הראש, הדברים האחרונים שהוא אמר.

אימן סייף: זה כאילו שהשתתפת בישיבות של הוועדה שהקמנו במסגרת החלטת הממשלה, סעיף 26  להחלטת הממשלה 1539, הקימה בעצם ועדה בין משרדית שכוללת נציגים של משרדי הממשלה וגם נציג משרד האוצר יושב איתנו, וגם נציגים של ארגונים שחלקם יושבים כאן.

אימן סייף: זאת בדיוק המטרה של הוועדה.

אימן סייף: זאת אומרת לבחון את הכלים הקיימים, לראות מה הבעיות בתנאים הקיימים, במיוחד הנושא של הואוצ'רים ולהציע בעצם מודל שמשפר את המודלים הקיימים.

אימן סייף: זה בדיוק מה שעשינו ב-3 חודשים האחרונים והמסקנות שהגענו אליהן הן בהחלט בכיוון הזה, אדוני היושב ראש, שאתה מדבר עליו.

אימן סייף: זאת אומרת, איך משפרים, איך מנגישים את השוברים האלה כי המודל של השוברים קיים.

אימן סייף: שירות התעסוקה מפעיל אותו, משרד התמ"ת מפעיל אותו אבל לצערי הרב הנגישות שלו והשימוש שלו בחברה הערבית הוא נדיר.

אימן סייף: הכיוון הוא בהחלט לקחת את הכלי הקיים.

אימן סייף: למדנו גם מה הם החסמים שקיימים.

אימן סייף: חלק מהחסמים הם שגם הגובה המומר בכסף של השובר אינו מספיק, גם החלוקה הזאת של שליש, שליש, שליש היא בעייתית.

אימן סייף: הנושא של מלגת הקיום.

אימן סייף: כפי שציין ד"ר חנא סוייד יש הרבה  אקדמאים שהם עובדים אבל הם לא עובדים בעצם במקצוע שלשמו הם למדו והם מעוניינים לעשות את ההכשרה הזאת.

אימן סייף: אבל הם לא יוותרו על מקום העבודה וילכו להכשרה כי כך הם מפסידים בעצם.

אימן סייף: לכן, אחד הפתרונות שאנחנו מציעים, זה עוד לא סגור, זו מלגת קיום לסטודנטים האלה.

קריאה: למה לא להכשיר את המובטלים?

קריאה: למה להכשיר את העובדים?

אימן סייף: זה נועד גם למובטלים וגם לעובדים.

אימן סייף: גם וגם.

אימן סייף: אתה פותח את זה בעצם לכולם.

אימן סייף: המסה היא בדיוק כפי שציין ד"ר חנא סוייד היא בעצם באקדמאים שעובדים לא במקצוע ההכשרה שלהם.

אימן סייף: ושמה אנחנו בעצם רוצים לרכז את המאמץ.

אימן סייף: זה הכיוון שאנחנו עובדים עליו עכשיו.

אימן סייף: אדוני היושב ראש, אנחנו כותבים עכשיו את הנוהל החדש בהתאם למסקנות של הוועדה ברוח הדברים שציינת.

אימן סייף: אנחנו מאמינים שתוך 3 חודשים יהיה לנו נוהל כתוב שנפרסם אותו כמובן כמוביל של הדבר הזה.

אימן סייף: נפרסם אותו ואז יהיה ניתן ליישם אותו בשטח.

אימן סייף: ולזה יש לנו גם תקציבים לפי החלטת ממשלה בסכום של 30 מיליון שקל.

אימן סייף: בנוסף ל-30 מיליון שקל יש לנו גם תקציבים מתוך משרד התמ"ת שנוכל גם כן להקצות לנושא הזה.

אבישי ברוורמן: פה אני רוצה לשבח את השר בן אליעזר שבאמת נרתם לזה בכל הכוח.

אבישי ברוורמן: אני רואה פה את נציגו.

אבישי ברוורמן: זה היה שיתוף פעולה מועיל.

אבישי ברוורמן: איפה שיש מחויבות ועובדים יחד יש תוצאות.

מאיר שטרית: אדוני השר, אני אציק לך קצת.

מאיר שטרית: על בסיס מה שאימן סייף אמר עד עכשיו אני רוצה להעלות את השאלה.

מאיר שטרית: בדרך אחת הבעיות הקשות שיש במערכת הממשלתית זה שאין תקציבים.

מאיר שטרית: פה יש תקציב אלא שהוא בלתי מנוצל.

מאיר שטרית: יש אנשים שמעוניינים לעשות הכשרה מקצועית.

מאיר שטרית: הכול קיים.

מאיר שטרית: למה צריך לקחת עוד 3 חודשים עד שזה יקרה?

מאיר שטרית: שייקח יומיים, שלושה, ארבעה אפילו.

אימן סייף: לדעתי נציג של משרד התמ"ת יכול כאן לדווח על ניצול התקציבים שיש לאגף להכשרה מקצועית.

מאיר שטרית: לא. אני מדבר על הכסף הזה, של השוברים.

מאיר שטרית: כמה מנוצלים מתוך ה-3 מיליון שקל?

אימן סייף: הקצנו בעצם 3 מיליון שקל לנושא של השוברים.

אימן סייף: עכשיו אנחנו מפעילים את זה.

אימן סייף: עכשיו אנחנו יוצאים לדרך.

אימן סייף: אבל אני אומר עוד פעם אדוני היושב ראש, האגף להכשרה מקצועית ושירות התעסוקה עובדים במגזר הערבי.

אימן סייף: והכסף הזה הוא כסף חדש תוספת שהבאנו מאגף התקציבים.

אימן סייף: זאת אומרת יש פעילות בשטח.

אימן סייף: אנחנו מתגברים אותה עכשיו.

אימן סייף: אבל אתה מכיר את זה, גם לשכות משפטיות כאשר יש נוהל חדש, לפרסם אותו ולקבל הצעות, הבירוקרטיה הממשלתית פועלת.

אבישי ברוורמן: אתה לא יודע שאחת הבעיות של ישראל שיש לה את המשטר מהגרועים בעולם מבחינת הבירוקרטיה ושצריך לשנות את השיטה.

מאיר שטרית: בשביל זה קיימים שרים.

אבישי ברוורמן: אני לא ראיתי שאתה שינית את השיטה.

מאיר שטרית: ועוד איך שיניתי.

אבישי ברוורמן: ביחד.

אבישי ברוורמן: בוא נשנה את השיטה ביחד.

אבישי ברוורמן: אני אופיע עכשיו יחד איתך להתחיל להיאבק לקראת הבחירות הבאות לשינוי השיטה במהירות.

מאיר שטרית: אדרבא.

מאיר שטרית: אדוני השר אני הרי יודע את המגבלות של המשרדים הממשלתיים.

מאיר שטרית: אבל אני אומר לא ששר הוא נחרץ להשיג משהו הוא ישיג אותו.

מאיר שטרית: אני יכול להראות לך דוגמאות שבהן צפצפתי על כולם ועשיתי את מה שצריך.

מאיר שטרית: רק מה?

מאיר שטרית: צריך לעמוד מאחורי זה.

אבישי ברוורמן: תשאל את האנשים שיושבים פה בעניין השילוב.

אבישי ברוורמן: יש פה התקדמות שלא היתה ואני מדבר מול הממשלה של אולמרט שהתחילה את הדברים האלה אבל לא הצליחה כל כך להזיז דברים.

אבישי ברוורמן: ופה יש התקדמות רצינית.

אימן סייף: עכשיו דברים נוספים שהם גם חשובים בנושא של שילוב תעסוקתי ושילוב אנשים בתחום ההיי טק גם במסגרת החלטת הממשלה, אנחנו מקימים 5 מרכזי הכוון תעסוקתי בתוך הישובים הערבים בתקציב של 50 מיליו שקל.

אימן סייף: מרכז הכוון תעסוקתי הוא מרכז פיזי שיהיה בתוך הישוב הערבי.

אימן סייף: דרך אגב יש את זה אצל החרדים וזה נקרא מפתח.

אימן סייף: ויש את זה גם כן לעולים החדשים.

אימן סייף: אקדמאים באים למרכז הזה.

אימן סייף: גם נשים יכולות לפנות למרכז הזה.

אימן סייף: זו בעיה אחרת שלנו שזה לא נושא של הוועדה.

אימן סייף: אבל היא עוד יותר חמורה מאשר הנושא של האקדמאים.

אימן סייף: והנושא של הצעירים.

אימן סייף: הם באים למרכז הספציפי.

אימן סייף: עושים להם אבחון, נותנים להם תוכנית אישית איך בעצם לשלב אותם בשוק העבודה.

אימן סייף: נותנים להם soft skills  בדרך כלל, ואז בעצם המטרה הסופית היא השמה בשוק העבודה.

אימן סייף: אז 5 מרכזי  הכוון כאלה אנחנו הולכים להקים בשנתיים הקרובות במגזר הערבי בהיקף של 50 מיליון שקל.

אימן סייף: לדעתי זו פלטפורמה מאוד מאוד משמעותית שתעודד את הכניסה של אקדמאים ערבים, גם כניסה של נשים ערביות לתוך שוק העבודה.

אימן סייף: הדבר הנוסף שגם עשינו כאן במסגרת החלטת הממשלה, הקמנו גם כן ועדה שאמורה ליצור כלים חדשים שיעודדו משקיעים.

אימן סייף: דיברת קודם על איך מעודדים משקיעים לבוא להשקיע בישובים ערבים.

אימן סייף: היום יש כלים שמעודדים משקיעים.

אימן סייף: אני מציין רק את מסלול התעסוקה שהוא לדעתי כלי מצוין שמשרד התמ"ת מפעיל אותו, ויש הצלחות מאוד גדולות בחברה הערבית.

אימן סייף: יותר מ-50% מהמסלול הזה הולכים בעצם לחברה הערבית.

אימן סייף: יושב כאן נציג מחברת באבקום שהוא בעצם היום מעסיקה מאוד מאוד גדולה בתחום הזה.

אימן סייף: הכוונה שלהם להתפתח גם לכיוון של התוכנה.

אימן סייף: הם הקימו מרכזים בישובים הערבים והם מעסיקים היום אנשים מקרב האוכלוסייה הערבית.

אימן סייף: אז זה בעצם עוד כלי שיש לנו.

אימן סייף: דבר נוסף, החלטת הממשלה, זה מאוד מאוד קריטי, זו השקעה באזורי תעשייה.

אימן סייף: על מנת למשוך משקיעים לישובים ערבים אתה צריך אזורי תעשייה בישובים ערביים.

אימן סייף: ומה לעשות המצב שלנו עגום בנושא של אזורי תעשייה בישובים הערבים, וזה בלשון המעטה.

אימן סייף: לכן אני אומר, חלק מהתקציבים של התוכנית הולך גם כן לפיתוח של אזורי תעשייה בתוך הישובים האלה.

אימן סייף: אז זה בעצם לגבי המרכיבים הרלוונטיים לעידוד תעסוקה בתוך שוק העבודה בהחלטת הממשלה.

אימן סייף: תרשה לי רק בכמה משפטים לציין כמה פרויקטים שאנחנו כרשות כן עושים.

אימן סייף: זאת אומרת אנחנו לא ממתינים לשלב היישום, אנחנו כבר מיישמים.

אימן סייף: כפי שציין השר בנושא של קרן ההשקעות שהיא באמת אחת ההצלחות של הרשות ואת זה כמובן מוביל השר, שהיא עובדת בישובים הערבים ומשקיעה בעסקים במגזר הערבי.

אימן סייף: הדבר הזה יביא ליצירת מקומות עבודה בישובים הערבים.

מאיר שטרית: השקיעו בזה כבר משהו?

מאיר שטרית: תן לי דוגמה.

אימן סייף: הקרן הזאת היא בעצם עכשיו, ממש בימים אלה, הולכת להשקיע בחמישה, שישה עסקים שכבר בחרו בחברה הערבית.

אימן סייף: הם התחילו לעבוד במרץ השנה.

אימן סייף: זאת אומרת הממשלה חתמה איתם על הסכם.

אימן סייף: תקופת ההשקעה שלהם זה 5 שנים.

אימן סייף: אנחנו כממשלה, המודל שבעצם פיתחנו כאן זה שאנחנו לא מתערבים להם בהחלטות איפה הם ישקיעו כי אנחנו חושבים שהמגזר העסקי יש לו את החופש להשקיע איפה שהם רוצים.

אימן סייף: הם נפגשו כבר עם 400 עסקים בישובים הערבים.

אימן סייף: מתוכם הם הולכים להשקיע ב-5 עסקים בחודשים הקרובים.

אימן סייף: זו גם תעשיה מסורתית אבל זה גם סטרט אפ בתחום ההיי טק.

אימן סייף: בתקופת ה-5 הם ישקיעו ב-40 או 50 עסקים בישובים האלה.

אימן סייף: זה היקף של 80 מיליון שקל.

אימן סייף: עכשיו הדבר הנוסף שאנחנו כן עושים, אנחנו גם שותפים לארגון שנקרא "קו משווה".

אימן סייף: בטח שמעתם עליו.

אימן סייף: זה ארגון שלוקח אקדמאים ערבים ומשלב אותם במגזר הפרטי היהודי.

אימן סייף: למשל באזור גוש דן, משרדי רואי חשבון או משרדים של עורכי דין וחברות אחרות שאחוז המועסקים הערבים בהם הוא מאוד מאוד נמוך.

אימן סייף: זה בעצם מה שהעמותה הזאת מנסה לעשות.

אימן סייף: לדפוק על דלתות, לשבת עם מקבלי ההחלטות שם ולהכניס אקדמאים ערבים לתוך החברות האלה.

אימן סייף: זו פעילות שנעשית כבר 3 שנים בהצלחה לא מבוטלת.

חנא סוייד: האם אתם תומכים בעמותה הזאת?

אימן סייף: כן, אנחנו תומכים תקציבית.

אימן סייף: דבר נוסף, צופן ששלושת המייסדים הנפלאים יושבים כאן ובאמת עושים עבודת קודש לדעתי בתחום הזה של ההיי טק ביישובים הערבים.

מאיר שטרית: צריך להעביר להם תקציב.

אימן סייף: אנחנו עובדים על זה.

אימן סייף: אנחנו תומכים היום תקציבית גם בצופן.

מאיר שטרית: לדעתי עד היום הם לא קיבלו גרוש מהממשלה.

אימן סייף: לא. הם אמורים לקבל.

מאיר שטרית: עד היום קיבלתם כסף?

יוסי כותן: קיבלנו ממשרד התמ"ת מימון לקורס אחד שנחל הצלחה מאוד גדולה.

יוסי כותן: תיכף נציג משרד התמ"ת מן הסתם יציין את זה.

מאיר שטרית: כמה זמן אתם קיימים?

יוסי כותן: אנחנו קיימים 3 שנים.

יוסי כותן: קיימנו 6 מחזורים עם הצלחות לא מבוטלות.

מאיר שטרית: עד היום קיבלתם השתתפות לקורס אחד.

יוסי כותן: כן.

סמדר נהב: באישור של הרשות.

אימן סייף: הדבר הנוסף שאנחנו עובדים עליו, שוברים להשמה.

אימן סייף: אנחנו עושים פרויקט, התחלנו איתו, יצאנו איתו לדרך, שמטרתו בעצם לתת לאקדמאי הערבי שמחפש עבודה שובר בהיקף של בין 9000 שקל עד 10000 שקל.

אימן סייף: עם השובר הזה הוא מחפש מקום עבודה.

אימן סייף: ואחרי שהוא מוצא את מקום העבודה השובר הזה עובר למעסיק.

אימן סייף: אנחנו רוצים לעזור לאקדמאים למצוא מקומות עבודה.

אימן סייף: השובר נועד להשמה.

מאיר שטרית: זאת אומרת מי שקולט עובד מקבל 9000 שקל?

אימן סייף: אנחנו כותבים את זה בסיכום.

יוסי כותן: עד שנות התשעים היו עם עולים מחבר העמים הסדר דומה דרך משרד הקליטה בזמנו.

אימן סייף: אז אנחנו נותנים שוברים כאלה לאקדמאים.

אימן סייף: במידה וזה  באמת יצליח ויתפוס אנחנו נרחיב את זה.

אימן סייף: אגף התקציבים התחייב גם כן להגדיל את הסכום המיועד לכך.

אימן סייף: דבר נוסף שאנחנו עכשיו עושים בנושא ההיי טק, אנחנו עובדים על זה, זה ממש בתחילת הדרך.

אימן סייף: המטרה שלנו היא לשלב סטודנטים ערבים שלומדים בשנה האחרונה שלהם לסטאז' בחברות היי טק.

אימן סייף: אחת הבעיות המרכזיות של האקדמאים הערבים זה הקטע של הניסיון.

אימן סייף: למה הם לא נקלטים בשוק העבודה?

אימן סייף: כי אין להם ניסיון.

אימן סייף: אז אנחנו באמצעות הפרויקט הזה נביא סטודנטים בשנה האחרונה שלהם, נשלב אותם בחברות ההיי טק במימון ממשלתי ובמידה והדבר הזה באמת יצליח ויתפוס אנחנו כמובן נרחיב את זה לתחומים אחרים.

אימן סייף: והנושא האחרון שאני אסביר אותו כאן וזה גם קשור לכל הבעייתיות שדיבר עליה ד"ר חנא סוייד, הנושא של חינוך לקריירה.

אימן סייף: חברים, הנושא הזה, המון סטודנטים ובעיקר סטודנטיות הולכות ללמוד את מקצועות ההוראה, זאת אחת הבעיות של הישובים הערבים.

אימן סייף: מכללות להוראה, מכללות להוראה תמיד.

אימן סייף: מה שאנחנו רוצים לעשות בפרויקט הזה, יחד עם משרד החינוך ויחד עם קו משווה לתת את כל הכלים שיאפשרו לתיכוניסטים מכיתה י' עד כיתה י"ב לבחור את מקצוע העתיד שלהם.

אימן סייף: לדעתי הנושא הזה תלוי בפרויקט, זאת אומרת לייצר את המסות האלה של האקדמאים שהולכים למקומות עבודה.

אימן סייף: פחות או יותר זאת מאוד מאוד מהירה של פרויקטים שאנחנו כן עושים ומה אנחנו מתכננים לעשות בחודשים הקרובים.

אימן סייף: תודה.

מאיר שטרית: תודה רבה לאימן סייף.

מאיר שטרית: בבקשה חברת צופן.

סמדר נהב: אני סמדר נהב ואני מנכ"לית צופן.

סמדר נהב: אני רוצה בקיצור להגיד מספר דברים.

סמדר נהב: קודם כל למי שלא מכיר חברת צופן קיימת 3 שנים.

סמדר נהב: אנחנו חברה למטרות ציבוריות.

סמדר נהב: המטרה שלנו היא הכנסת אלפי אקדמאים ערבים לתעשיית ההיי טק .

סמדר נהב: הדרך שאנחנו נוקטים בה היא הקמת מרכזי פיתוח בישובים ערבים.

סמדר נהב: אנחנו לא מאמינים שהדרך להגיע מהר למטרה היא על ידי עידוד של חברות פרטניות עם כל הרצון הטוב.

סמדר נהב: החברות רוצות לעשות את זה כבר 20 שנה.

סמדר נהב: יש לנו מאות ספורות של אקדמאים ערבים שעובדים כמהנדסים.

סמדר נהב: צופן עובדת על עידוד הקמת מרכזי היי טק בישובים ערבים.

סמדר נהב: בנצרת זה קרה.

סמדר נהב: יש שם כמובן את החברה המובילה ביותר שזה galil soft wear, חברת בת של מנפאור שנקראת MIT soft wear שעובדת.

סמדר נהב: באבקום סופטוור שכבר קיימת ויש לה 50 עובדים והיא עובדת בסביבה.

סמדר נהב: התעשייה הזאת גדלה.

סמדר נהב: צופן שמה לה למטרה בשנה הבאה להפעיל את אותו הפרויקט במשולש.

מאיר שטרית: מה אתם עושים?

מאיר שטרית: מה אתם עושים בפרויקט?

סמדר נהב: בתוך שלוש השנים שאנחנו קיימים אחד הדברים המרכזיים שלוקח את עיקר זמננו זה השמת אקדמאים.

סמדר נהב: מה שאנחנו עושים בשביל זה, זה הכשרות.

סמדר נהב: אנחנו קיימנו 6 מסלולי הכשרה, 110 סטודנטים, 110 השמות.

סמדר נהב: במקרה זה יוצא אותו המספר.

סמדר נהב: כל זה בייחוד במימון פילנטרופי.

סמדר נהב: אנחנו עובדים מול התעשייה ואנחנו יושבים כמעט כל יום עם חברה אחרת כדי לשכנע אותם לאמץ את המודל הזה.

סמדר נהב: אנחנו עובדים מול משרד התמ"ת שמכירים את יוסי טוב מאוד להתניע ולשנע ולשפר את התוכניות.

מאיר שטרית: אני רוצה להבין.

מאיר שטרית: מה זאת אומרת יושבים מול חברה ומשכנעים אותה.

מאיר שטרית: משכנעים אותה לעשות מה?

מאיר שטרית: לקלוט סטודנט שעבר אצלכם הכשרה?

סמדר נהב: לא. להקים מרכזי פיתוח בישובים ערבים.

יוסי כותן: להקים סניפים או להקים שלוחות בישובים ערבים.

יוסי כותן: כמו שהתעשייה ידעה לעשות למשל בשדרות.

יוסי כותן: להקים סניף של השלוחה ולקלוט שם בעיקר עובדים ערבים.

יוסי כותן: זה יהיה מרכז יהודי ערבי כמו שזה קרה בנצרת.

יוסי כותן: אבל לתת את ההזדמנות לצעירים הערבים להיקלט מה שהם לא מצליחים לעשות בתעשייה במרכז הארץ.

יוסי כותן: זו צורה אחת.

יוסי כותן: צורה שנייה היא העברת פרויקטים.

יוסי כותן: אנחנו יושבים עם חברות ומשכנעים אותם, אתם יודעים מה, במקום שתוציאו עבודה לחברת נס או לחברת מטריקס או לאוקראינה או לרומניה, יש פה אוכלוסיה מתאימה, יש פה חברות.

יוסי כותן: הזכירו את באבקום, גליל וחברות אחרות שמעסיקות בעיקר ערבים.

יוסי כותן: תנו את נתח העבודה הזה ל-10 או 20 אנשים למשך שנה, שנתיים, שלוש, להתבסס אצל החברות האלה שהן יושבות בישובים ערבים.

מאיר שטרית: איזה סוג של עבודות?

יוסי כותן: פיתוח תוכנה ובדיקות תוכנה ובדיקות חומרה.

יוסי כותן: אלה סוג הדברים.

סמדר נהב: אני רוצה לחזור לעניין.

סמדר נהב: התעשייה שלנו שאנחנו ותיקים בה לא הכירה את הנושא של הליכה למזרח אירופה.

סמדר נהב: היום כולם עושים את זה.

סמדר נהב: התעשייה הזאת לפני 7 שנים לא הכירה את זה.

סמדר נהב: היום כל מי שיש לו מעל 200 עובדים יש לו איזשהו סניף.

סמדר נהב: התעשייה הזאת חשוב לה הורדת עלויות.

סמדר נהב: הורדת העלויות כאן במודל שלנו כמו אצל החרדים, אנחנו מקבלים עזרה, השתתפות מדינה.

סמדר נהב: אני רוצה רגע לחזור לכל ההתפתחויות המדהימות שקשור גם במשרד התמ"ת.

סמדר נהב: אני רוצה להביא את ה-input של צופן שאומר, ראשית, בואו תקדמו קודם תעשייה.

סמדר נהב: לפני שמקבלים את כל החינוך ועולים עד לבתי הספר, אם לא יהיה את הראש הזה שמעסיק בסוף את מי שגומר את הלימודים אין סיכוי שהם ילכו ללמוד את זה.

סמדר נהב: ואכן אנחנו רואים שכולם הולכים ללמוד רפואה.

סמדר נהב: לא צריך להיות פחות מבריק כדי להיות רופא מאשר מהנדס היי טק.

סמדר נהב: אבל ברפואה יש עבודה אז כולם הולכים להיות רופאים.

סמדר נהב: אז אני אומרת בואו תדגישו את זה.

סמדר נהב: דבר שני מה שאנחנו מבקשים, אני לא יודעת בדיוק מה כלול בעניין של פיתוח אזורי תעשייה.

סמדר נהב: אנחנו רוצים לפתוח אזור תעשייה בכפר קאסם או במקום אחר במשולש.

סמדר נהב: חסרים שם הרבה הרבה דברים.

אימן סייף: עוד איזה אזור תעשייה את רוצה לפתוח?

סמדר נהב: אני אומרת בואו נרכז שם.

סמדר נהב: אני רוצה להדגיש את הנושא של עידוד התעשייה ובדבר הזה אני רוצה גם לשתף את השר.

סמדר נהב: אנחנו בנושא של פרויקטים של הממשלה.

סמדר נהב: יש פרויקטים עתק ענק כמו שאתה מתאר שמעסיקים הרבה מאנשי התוכנה היהודים.

סמדר נהב: לא תהיה דרך להביא את הכמויות האלה של עובדים ערבים לירושלים.

סמדר נהב: לכן בואו נקים אחד מהמוקדים למשל במשולש.

נעמי אשקר: אני מנהל של  חברת באבקום סופטוור.

נעמי אשקר: רק לנקודה הזאת, אני אחר כך אדבר בהרחבה.

נעמי אשקר: המכרזים הממשלתיים של החשכ”ל לא מאפשרים לחברות הערביות להשתתף.

נעמי אשקר: דרישות הסף שם לא מאפשרות לאף חברה ערבית להשתתף.

נעמי אשקר: זאת אומרת, אם מישהו דיבר פה על 60 מכרזים ממשלתיים, לאף אחד אין לנו זכות אפילו להגיש, לתת מענק.

נעמי אשקר: כי דרישות הסף לא מאפשרות את זה.

נעמי אשקר: אלה מכרזים גדולים.

נעמי אשקר: קודם כל אתה צריך להיות זכיין של החשכ”ל.

נעמי אשקר: יש רק 7 חברות שלדעתי רק 4 פעילות.

נעמי אשקר: זה לא מאפשר לאף חברה ערבית להיכנס, בלי קשר לנושאים הביטחוניים.

נעמי אשקר: ויש פרויקטים כאלה ואחרים.

נעמי אשקר: דרישות הסף גם לפרויקטים של שירותים כגון בנק ישראל אנחנו לא יכולים להיכנס.

מאיר שטרית: אולי תסביר לי בהזדמנות שאתה נמצא פה איך החברה שלכם קמה?

נעמי אשקר: החברה שלנו ממוקמת באזור משגב.

נעמי אשקר: אני אספר קצת על עצמי.

נעמי אשקר: אני כבר 27 שנה בעולם ההיי טק.

נעמי אשקר: ניהלתי את מרכז המחשבים של יוני לידר בישראל כמה שנים.

נעמי אשקר: ניהלתי כמה שנים תשתיות והנדסה של טאואר.

נעמי אשקר: בשנים האחרונות עבדתי ברעננה והחלטתי לחזור לצפון.

נעמי אשקר: עזרתי הרבה והגיע הזמן שאני אעשה גם משהו לעצמי.

נעמי אשקר: הדבר שהכי כאב לי בכל הקריירה הארוכה הזאת זה שכל הזמן היתה דרישה ממהנדסים של האוכלוסייה הערבית, תשלב אותנו בחברה שלך.

נעמי אשקר: בתקופה שניהלתי פרויקטים וניהלתי אנשים הצלחתי לגייס ערבים לחברות שעבדתי בהן.

נעמי אשקר: בחברה אחת גייסתי 12 עובדים ערבים במחלקה שהיתה לי והיו בה 48 יהודים.

נעמי אשקר: בטאוור אותו דבר.

נעמי אשקר: בכל החברות היו הצלחות אדירות.

נעמי אשקר: אני לא מעיד על זה, המנהלים וראשי הצוותים יעידו על זה.

נעמי אשקר: כך נרתמתי למיזם של הקמת חברה שתעסוק בפיתוח תוכנה בחברה אחת.

נעמי אשקר: חיפשנו מקום.

נעמי אשקר: הבעיה היא, כפי שמישהו הזכיר פה שאין תשתית במגזר הערבי.

נעמי אשקר: אז לקחנו מקום כמו משגב שיש בו תשתית תפעולית תומכת בהקמת מרכזים כאלה, כי אחרת אי אפשר לקיים היי טק במובן הקלאסי של המילה.

נעמי אשקר: בנצרת אין כזה דבר.

נעמי אשקר: אין אבטחה שזו דרישת סף של חברות שאנחנו עובדים איתם.

נעמי אשקר: אני עובד עם חברה שיש להן דרישות אבטחה רבות.

נעמי אשקר: כל חודש מגיע אלי איזה נציג מכל מיני מקומות בעולם ובודק את כללי האבטחה שלנו.

נעמי אשקר: אבטחת המידע וגם האבטחה הפיזית.

נעמי אשקר: דברים כאלה לא קיימים בישובים הערבים כי אין תשתית כזאת.

נעמי אשקר: מבחינתי מקומות כאלו שהם באמצע הריכוזים, ישובים ערבים בגליל יכולים להיות מקומות אידיאלים.

נעמי אשקר: מה שאני רוצה לדבר זה על הצד השני, על הפרטנר השני שזה חברות שהן ספקיות התעסוקה.

מאיר שטרית: כשאתה אומר תשתיות בעצם אתה אומר אלמנט מרכזי שבכלל יכול ליצור אפשרות של הקמת תעשיית היי טק זה תשתיות קונקרטיות.

מאיר שטרית: כשאתה אומר אבטחה למשל.

מאיר שטרית: תקשורת.

מאיר שטרית: למשל מרכז תפן.

מאיר שטרית: מרכז תפן היה יכול לקלוט תעשיות קיימות.

מאיר שטרית: אני מבין שהוא מלא.

מאיר שטרית: עכשיו אני חוזר לשאלה שמעלה תמיד סטף ורטהיימהר שוב ושוב.

מאיר שטרית: הוא דיבר על מרכזים כאלה.

מאיר שטרית: הוא דיבר על הקמת מרכז כזה במגזר הערבי.

יוסי כותן: זה בהקמה.

יוסי כותן: עוד שנה הוא יתחיל לקלוט עובדים ערבים.

מאיר שטרית: אז ניחמתני.

מאיר שטרית: בסדר.

מאיר שטרית: כי רציתי להציע שמשרד התמ"ת יזום הקמת מרכזים כאלה, אחד בגליל, אחד בנגב.

מאיר שטרית: אפילו שהוא יהיה ריק בהתחלה, ליצור תשתית.

מאיר שטרית: גם במשולש.

נעמי אשקר: קווי data מהירים לא היו קיימים בנצרת.

נעמי אשקר: לא יכולת לקבל קו data  מהיר.

נעמי אשקר: חברה שאתה רוצה לעבוד איתה, אתה לא יכול לתקשר איתה כי אין תשתית.

נעמי אשקר: גם במשגב אגב היתה בעיה ובסוף התגברנו על זה.

נעמי אשקר: מה שאנחנו מנסים זה להקים את התשתית התקשורתית והתפעולית ואחר כך את התשתית האנושית.

נעמי אשקר: בשנה וחצי האחרונות אנחנו מצליחים להרים את הפעילות הזאת, להרים את כוח האדם האנושי לפיתוח אחר כך של יוזמות של סטרט אפ.

נעמי אשקר: כי אתה לא יכול להתחיל עם סטרט אפ כאשר אין לך את המתכנתים הנכונים.

נעמי אשקר: אז אני מקווה שבעוד שלוש או ארבע שנים תהיה תשתית ליזמים.

נעמי אשקר: כשיזם בא וירצה ליישם איזשהו רעיון תהיה לו גם התשתית האנושית.

נעמי אשקר: ההון האנושי הנדרש.

נעמי אשקר: מה שאני מנסה לעשות בפעילות שלי זה לתת מענה לאוכלוסייה ממוצעת.

נעמי אשקר: אני לא מדבר על בוגרי הטכניון שהם מעל לממוצע.

נעמי אשקר: אני לא צריך לעזור להם.

נעמי אשקר: הם מסתדרים גם בתל אביב, גם בירושלים וגם בבאר שבע.

נעמי אשקר: הבעיה היא שבוגר מכללה ערבית או בוגר אוניברסיטת חיפה יוצא לשוק העבודה, הקולגה היהודי שלו מתקבל והוא לא מתקבל.

נעמי אשקר: אין לו סיכוי.

נעמי אשקר: רק למצטיינים יש סיכוי.

נעמי אשקר: אז מה שאנחנו מנסים זה לתת הזדמנות שווה ונקודת זינוק שווה  לממוצעים האלה שהם הרוב שאין להם ניסיון והקושי הוא בזה שאנחנו באים לחברות היי טק מהצד השני ומשכנעים אותם.

נעמי אשקר: הם רוצים אנשים מצטיינים.

נעמי אשקר: אז אי אפשר.

נעמי אשקר: אנחנו לא יכולים לספק את האנשים המצטיינים.

נעמי אשקר: אין לנו הרבה מצטיינים.

נעמי אשקר: מה שאנחנו צריכים זה לספק את הכלים לחברות האלה.

נעמי אשקר: אני כרגע מתמודד מול חברה רצינית שיש לה 210 מהנדסים ב-off shore.

נעמי אשקר: ברומניה ו-140 באוקראינה.

נעמי אשקר: אני בא לסמנכ"ל הפיתוח ואומר לו, הגליל יותר טוב.

נעמי אשקר: ואני מציג לו את הנתונים.

נעמי אשקר: אני מראה לו את היתרונות.

נעמי אשקר: קשה מאוד לעבוד עם הודים.כאשר אני ניגש למכרז אני מקבל איזשהו תמריץ של 30% עד 40% ניקוד מעל להודים.

נעמי אשקר: למה?

נעמי אשקר: כי המנטליות שלי וכל המרכיבים שאני מספק לחברה שווים כסף.

נעמי אשקר: הערך שלהם הוא בכסף.

נעמי אשקר: לא צריך להשוות מהנדס ערבי בגליל מול הודי בגליל.

נעמי אשקר: צריך לתת איזשהו מקדם ואנחנו מקבלים את זה.

נעמי אשקר: אבל זה לא מספיק.

נעמי אשקר: צריך לתת לחברות האלה עוד.

נעמי אשקר: ואני מפנה את זה לאימן סייף.

נעמי אשקר: צריך לתת את הכלים שיתמכו בהקמת התשתית.

נעמי אשקר: זאת אומרת שאני לא אבוא לחברה ולעבוד בתל אביב.

נעמי אשקר: אני לא רוצה לנסוע.

נעמי אשקר: אני רוצה שהחברה תבוא לצפון.

נעמי אשקר: צריך למצוא איזה כלים, איזה תמריצים, צריך לתת סוכריות לחברות האלה.

נעמי אשקר: תמריצים כמו שנתנו לקונברס בשדרות.

נעמי אשקר: כמו שנתנו לאמדוקס.

מאיר שטרית: אני חושב שהמדינה היום נותנת באופן אוטמטי באזורי פיתוח, בגליל, בנגב.

מאיר שטרית: מס הכנסה ברמה של 10%.

סמדר נהב: ברמה של הקמה של תשתית.

יוסי כותן: יש המון סיכון בלהקים סניף נוסף ועוד לא מובטח להם.

יוסי כותן: המדינה מוכרחה להשתתף באיזשהו אופן באותו סיכון כדי שיהיה כדאי לחברות לעשות את ההימור הזה עד שחוקי השוק ישחקו.

יוסי כותן: ייקח כמה שנים והם ישחקו.

נעמי אשקר: מעבר להשתתפות בשכר העבודה שזה 20% עד 25% במשך שנתיים וחצי.

נעמי אשקר: זה טוב אבל זה לא מספיק.

נעמי אשקר: צריך לתת משהו לחברה.

נעמי אשקר: אני חושב  שאם אני אבוא בהצעה למיקרוסופט שמשרד התמ"ת יתמוך בה באיזשהו תמריץ להקמת סניף בצפון הם יקימו.

נעמי אשקר: אני מתכוון לסניף במקום שיש בו תשתית כמו תרדיון, כמו פארק התעשייה בר לב, כמו תפן.

נעמי אשקר: יש מקומות כאלה שהחברה מאוד רוצה.

נעמי אשקר: הם רוצים לקדם את זה.

נעמי אשקר: חלק מהמלחמה של המנהלים, הרי בארגונים גלובליים יש שם קושי.

מאיר שטרית: המדינה מציעה היום השתתפות של 25%?

נעמי אשקר: זה מסלול תעסוקה.

סמדר נהב: זה מוגבל.

סמדר נהב: ויש קנסות למי שלא מעסיק מספר עובדים.

מאיר שטרית: בצדק.

סמדר נהב: בצדק או שלא בצדק.

יוסי כותן: הכוונה היא שזה לא כלי שמעודד.

יוסי כותן: כשהמדינה רוצה לעודד אז היא יודעת לעשות את זה כדי להוריד סיכונים.

מאיר שטרית: סליחה.

מאיר שטרית: במשך שנתיים וחצי השתתפות של 25% מהשכר זה מעודד.

יוסי כותן: לא. זה מצוין.

יוסי כותן: יש פרוצדורה מאוד ארוכה לעמוד בזה.

יוסי כותן: הרבה חברות לא מצליחות לעמוד בזה.

יוסי כותן: יש מה שסמדר אמרה רשת של איסורים או קנסות.

יוסי כותן: מי שלא עומד ביעדים שהוא הציב אל תשלם לו אבל אל תקנוס אותו.

אימן סייף: אבל יוסי, המודל הזה הוא מודל יפה וגם מצליח במגזר הערבי.

אימן סייף: אנחנו לא צריכים לשנות את המודל הזה.

אימן סייף: אתה מדבר על מעבר לזה.

אימן סייף: זה לא מספיק על מנת לעודד חברות לבוא למגזר הערבי.

אימן סייף: זה מה שאתה אומר.

נעמי אשקר: יש חברות שיבואו אלינו.

נעמי אשקר: כמו שהן הקימו מרכזים בבילרוס.

נעמי אשקר: אני מדבר על 4000 משרות ב-off shore זה המון.

נעמי אשקר: אנחנו הגענו לאיזושהי פוזיציה בתחום התפקוד בגלל עלויות התפקוד הנמוכות ובגלל השכר שאתה בצפון מצמצם קצת בגלל שעלויות המחיה יותר נמוכות.

נעמי אשקר: אז אנחנו יכולים להתחרות עם אוקראינה.

נעמי אשקר: עם קייב אנחנו יכולים להתחרות.

נעמי אשקר: לסיכום מה שאני חושב שצריך לעשות זה לתת כלים ושאנחנו נוכל לשבת מול מנהל תפעול בחברה רב לאומית בתל אביב או בהרצלייה.

נעמי אשקר: אני רוצה שהוא ידע שיש לו יתרונות.

נעמי אשקר: הוא צריך להרגיש את הסוכרייה הזאת.

נעמי אשקר: לא רק שאני אבוא עם עלויות שכר יותר נמוכות.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: עמית שטרייט.

עמית שטרייט: אני מנכ"ל האוניברסיטה הפתוחה והוזכרו פה כמה אוניברסיטאות בהקשר לבעיה של המגזר הערבי של חסמי הכניסה, פסיכומטרי והבגרות.

עמית שטרייט: אז הוקמה בישראל אוניברסיטה אחרת בשנות השמונים, אוניברסיטה פתוחה שכל מטרתה היא להוות השלמה למערך ההשכלה הגבוהה הסטנדרטי כך שאין בה חסמים.

עמית שטרייט: כל אחד יכול להצטרף, להיכנס והוא נבחן על פי יכלתו.

מאיר שטרית: למען גילוי נאות אני הייתי חבר בוועד המנהל של האוניברסיטה הפתוחה הרבה שנים.

עמית שטרייט: אנחנו אחת משמונת האוניברסיטאות שמוכרות על מל"ג.

עמית שטרייט: התואר כמובן מוכר.

עמית שטרייט: הבוגרים שלנו ממשיכים באוניברסיטאות אחרות.

עמית שטרייט: זו האוניברסיטה הגדולה ביותר בארץ והיא מביאה את ההשכלה אל הסטודנטים.

עמית שטרייט: יש לנו 50 מרכזים בארץ מתוכם 6 מרכזים שמוגדרים כמרכזים ערבים, בנגב, במשולש ובצפון.

עמית שטרייט: בערד ובבאר שבע.

עמית שטרייט: אלה מרכזי לימוד שנותנים מענה לביקושים שנוצרים בשטח גם בהתאמה לקורסים.

עמית שטרייט: הקורסים משתנים ותחומי הלימוד משתנים בהתאם לביקושים שיש באותם מקומות שלא לדבר על סך הכול של 3000 סטודנטים ערבים שלומדים מדי שנה אצלנו גם במרכזים הרגילים שלנו ונהנים מהרבה מאוד הקלות.

עמית שטרייט: האוניברסיטה הפתוחה יזמה בפתיחות רבה מול המגזר הערבי תנאים שיאפשרו להם לרכוש את ההשכלה בצורה יותר מקלה לאור החסכים המוקדמים שיש להם.

עמית שטרייט: הן בעיית השפה והן בעיית החומר בחינוך היסודי.

עמית שטרייט: אצלנו 6 קורסים בכל תואר יכולים להינתן בשפה הערבית.

עמית שטרייט: הספר אמנם הוא בשפה העברית.

עמית שטרייט: הספר אצלנו זה המרצה, זה חומר הלימוד, זה  החומר הקובע אבל התרגול נעשה בערבית, המבחן ניתן בערבית, העבודות, המטלות מוגשות בערבית, מה שמאפשר  נחיתה יותר רכה שלא לדבר על סדנאות הכנה בעברית כדי להקל אחר כך לימוד העברית במתמטיקה.

עמית שטרייט: בתחילת החומש הגשנו במענה לפניה של הממשלה תוכנית שיכולה לעלות בחמש שנים, מ-3000 סטודנטים לשנה ל-12 אלף סטודנטים בשנה מהמגזר הערבי בכל תחום.

עמית שטרייט: היום לומדים 3000 סטודנטים ערבים מתוך 46 אלף סטודנטים באוניברסיטה הפתוחה ככלל.

עמית שטרייט: אחוז שאין לו קשר לאחוז במציאות.

עמית שטרייט: הם לומדים את כל מגוון המקצועות.

אבישי ברוורמן: אני הייתי אצלכם.

אבישי ברוורמן: השאלה כמה לומדים במקצועות המדעים?

עמית שטרייט: מעט יחסית.

עמית שטרייט: אבל יש גם הנדסת תעשייה וניהול, גם הנדסת תוכנה שהתחילה עכשיו.

עמית שטרייט: מעט.

עמית שטרייט: מעט.

עמית שטרייט: בעיקר הולכים למקצועות במדעי החברה.

עמית שטרייט: המגמה היהודי, הוא לא כל כך יהודי, הוא יותר ישראלי, הוא כלכלה וניהול.

אבישי ברוורמן: אחת הבעיות היא שאין עבודה במקצועות האלה.

עמית שטרייט: השר ברוורמן הגשנו גם לך וגם לאימן,

מאיר שטרית: זה קל.

מאיר שטרית: ללמוד מדעים והנדסה זה הרבה יותר קשה.

מאיר שטרית: אין שום ספק.

עמית שטרייט: קודם כל קשה מאוד להכריח את הסטודנטים ללמוד מה שאתה רוצה.

עמית שטרייט: הסטודנט בסוף בוחר מה שהוא רוצה.

עמית שטרייט: אם המדינה תעודד אותו הוא ילך ללמוד דברים שמעודדים אותו.

עמית שטרייט: אם לא מעודדים אותו הוא לומד מה שהוא בוחר.

עמית שטרייט: אבל בדיוק בהקשר לתעסוקה הגשנו תוכנית נוספת.

עמית שטרייט: לאוניברסיטה הפתוחה יש זרוע נוספת שאחראית על נושא לימודי תעודה.

עמית שטרייט: יש לנו יכולת לאור הפרישה הרחבה.

עמית שטרייט: צריך להקים מרכזים.

עמית שטרייט: הם קיימים בכל המקומות בכל הארץ.

עמית שטרייט: אנחנו באותם מרכזים יכולים לתת את לימודי התעודה לרכישת מקצוע מאופטיקה וכלה בסייעות שיניים וברפואה משלימה וכולי וכולי.

עמית שטרייט: בכל הדברים האלה יש לנו לימודים ברמה גבוהה שיכולים לאפשר למגזר הזה ובמקרים רבים גם בשפה שמתאימה למגזר.הבעיה היא שכאשר נותנים את זה באופי המסחרי הכלכלי הרגיל אז הביקושים הם כמו שיש היום.

עמית שטרייט: אם יהיה עידוד ותמיכה ברכישת המקצוע אין בעיה לאוניברסיטה הפתוחה להכשיר כל כמות שהמדינה תרצה ושהסטודנט כמובן ירצה.

עמית שטרייט: הגשנו את התוכנית הזו בזמנו.

עמית שטרייט: אני מבין שהם דנים בה, בחודשיים שלושה הקרובים, גם בות"ת בהשכלה הגבוהה וגם במשרד ראש הממשלה ואני מקווה שיעזרו לנו ליישם.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: דובדבני בבקשה.

איסר דובדבני: אני סגן יושב ראש מנהל הצפון במשרד התמ"ת.

איסר דובדבני: עוסק בנושא כבר 30 שנה.

איסר דובדבני: מבחינת הסיוע של משרד התמ"ת אני רק יכול להגיד שזה לא רק תלוי במשרד התמ"ת אלא תלוי גם במשרדים נוספים כולל משרד האוצר.

איסר דובדבני: אם יינתנו משרות נוספות אנחנו רק נשמח.

איסר דובדבני: זה חלק מכלי הסיוע.

איסר דובדבני: וכפי שאני אומר אם יינתנו כלים נוספים אנחנו נשמח.

איסר דובדבני: לגבי מה שעלה פה ברמת הנתונים, נתוני ההשמה של משרד התמ"ת והאגף להכשרה מקצועית אני מפנה את החברים פה לדוח שיצא על ידי מר פפרמן שהוא ביחידה הכלכלית של משרד התמ"ת והוא מראה שבעשר השנים האחרונות יש השמה של 80% מבוגרי הקורסים של ההכשרה המקצועית ואלה נתונים די נאים.

אבישי ברוורמן: 80% זה לא מספר אבסולוטי.

אבישי ברוורמן: כמה אנשים?

אבישי ברוורמן: לגבי מה אמורות הסטטיסטיקות האלה?

אבישי ברוורמן: מה המספרים?

אבישי ברוורמן: על איזו תקופה מדובר?

איסר דובדבני: אין לי כרגע את כל הפילוחים.

איסר דובדבני: לגבי הרמה האסטרטגית שלנו אני מבקש להודיע פה לוועדה שאנחנו בשנה האחרונה נכנסנו לתהליך של מכרזים בכל המדינה ויצרנו בנק של זכיינים לשנים הבאות.

איסר דובדבני: יהיה לנו כך הרבה יותר קל בנושא ההכשרות בשנים הבאות.

איסר דובדבני: ברמה היישובית אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם חברים של אימן.

איסר דובדבני: אנחנו עוברים מישוב לישוב, ב-13 הישובים שבתוכנית, ומנסים לעשות כל פרויקט שרק יכול להיות שבסופו של דבר מניב תעסוקה.

איסר דובדבני: כפי שנאמר פה על ידי רוב הדוברים ברגע שיש לנו מי שמוכן לקלוט את האנשים הרבה יותר קל לעשות איתו את הפרויקט.

איסר דובדבני: בכל דבר שכזה אנחנו נשמח לעמוד לרשות אותם מעסיקים.

איסר דובדבני: תודה.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: סאמי סעדי.

סמי סעדי: בהמשך למה שאמרה סמדר נהב ויוסי כותן אני רוצה להדגיש שיש פה שני דברים.

סמי סעדי: דבר אחד שאנחנו מדברים על הטווח הקצר וגם על הטווח הרחוק.

סמי סעדי: אני מסכים שבטווח הקצר כל העניין של עידוד התעשייה ולהביא את זה לאזור משגב או לאזור תרדיון או לאזורים אחרים וצריך לציין שיש חוסר תשתיות מתאימות כרגע במגזר הערבי.

סמי סעדי: אבל לדעתי הממשלה וכל הנוגעים לדבר צריכים להסתכל יותר קדימה.

סמי סעדי: אנחנו בסופו של דבר חייבים לפתח את האזורים של האוכלוסייה הערבית.

סמי סעדי: לפי הסטטיסטיקה והמחקרים כל עובד היי טק יש מתחתיו עוד שלושה עד חמישה אנשים שנותנים לו שירותים וזה מספק תעסוקה לתעשייה הזאת.

סמי סעדי: אז חשוב מאוד לחשוב על הטווח הרחוק.

סמי סעדי: מדברים על ראייה של 5 שנים בתוכנית החומש שיהיו כמה אזורי תעשייה שיכולים להביא את התעשייה הזאת לכפרים הערביים.

מאיר שטרית: אולי תסביר לי למה לא קמים אזורי תעשייה בישובים הערביים?

סמי סעדי: למיטב הבנתי אין את היזמות העסקית, אין את ההון הכלכלי באוכלוסייה הערבית.

אבישי ברוורמן: ממשלת ישראל במשך כל השנים בנתה אזורי תעשייה ליהודים ולא בנתה אזורי תעשייה לערבים ודרוזים.

אבישי ברוורמן: רק לאחרונה, התחלנו להיאבק עכשיו בנושא הזה.

אבישי ברוורמן: יוקמו עכשיו כמה פארקים נוספים.

אבישי ברוורמן: זה מאבק כדי להתחיל לבנות, אני מסכים לגמרי עם מה שנאמר כאן.

אבישי ברוורמן: חלק גדול צריך יהיה להביא את העבודה לאזור.

אבישי ברוורמן: זה לא יהיה על ידי החברות.

אבישי ברוורמן: זה חלק מהמאבק בצורה הברורה.

אבישי ברוורמן: רק בדרך הזאת בסופו של דבר פיזור האוכלוסין יקרה.

מאיר שטרית: השאלה שלי נועדה להבהיר דבר אחד.

מאיר שטרית: אני תומך מאוד בעניין שיהיה במגזר הערבי פיתוח.

מאיר שטרית: במקומות שהייתי גם ניסיתי לעשות את זה ולעזור.

מאיר שטרית: בין היתר גם למדתי את המגזר.

מאיר שטרית: אחת הבעיות הקשות ביותר שיש במגזר הערבי היא שהרשויות המקומיות הערביות לא מצליחות לתכנן ולייעד קרקע לנושא כיוון שלכל אחד יש קרקע פרטית.

אבישי ברוורמן: הבעיה היא אחרת.

מאיר שטרית: השר, זה לא אחרת.

סמי סעדי: יש לך ניסיון כראש עיר לשעבר.

סמי סעדי: תן לנו מהניסיון שלך.

סמי סעדי: מה לעשות?

מאיר שטרית: זה מה שאני מנסה להסביר.

מאיר שטרית: אחת הבעיות הקשות בישובים הערבים שרוב הקרקע בישובים האלה היא פרטית.

מאיר שטרית: בתוך תחומי הישוב, מי מפריע לראש העיר לתכנן אזור תעשייה?

מאיר שטרית: הייתי ראש מועצה צעיר לפני הרבה שנים.

סמי סעדי: גם אני בגילך הייתי ראש מועצה.

סמי סעדי: אבל לא נהייתי שר.

סמי סעדי: מאותה סיבה.

מאיר שטרית: בגלל שלא הקמת אזור תעשייה.

מאיר שטרית: השר אומר המדינה לא השקיעה.

מאיר שטרית: וזה למה?

מאיר שטרית: אני רוצה לדעת למה.

מאיר שטרית: המדינה לא השקיעה גרוש.

מאיר שטרית: גרוש לא.

מאיר שטרית: לא במענקים.

מאיר שטרית: אין תעשייה ביבנה.

מאיר שטרית: גרוש לא השקיעה.

מאיר שטרית: גם בך לא השקיעה.

מאיר שטרית: ואתה עוד קיבלת הנחה שלא הלכת לצבא.

מאיר שטרית: בוא נשים דברים על השולחן.

מאיר שטרית: המדינה לא השקיעה גרוש באזור התעשייה ביבנה.

מאיר שטרית: אני הקמתי בתקופת כהונתי מיליון מטר מרובע של תעשייה.

מאיר שטרית: לא בגלל המדינה.

מאיר שטרית: אני תכננתי את הקרקע.

מאיר שטרית: רצתי אחרי יזמים.

מאיר שטרית: השקענו בפיתוח באופן פרטי.

מאיר שטרית: גבינו מאנשים כסף עבור הפיתוח ועשינו את הפיתוח בעצמנו.

מאיר שטרית: זה כל העניין.

סמי סעדי: אתה רוצה שנצא עם תוצאה?

סמי סעדי: תעזור לי בג'לג'וליה.

סמי סעדי: מזה 15 שנה הם הגישו תוכנית לפיתוח אזור תעשייה.

סמי סעדי: אם תפתור לי את הבעיה, אתה, באמת.

סמי סעדי: אני רוצה לערב אותך.

מאיר שטרית: למה לא באת אלי כשהייתי שר פנים?

סמי סעדי: באתי אליך.

סמי סעדי: אז דיברת אחרת.

סמי סעדי: אתה יודע מה, היום יש לך כוח לא פחות משר הפנים.

סמי סעדי: אני רוצה את עזרתך בסוגיה מסוימת בג'לג'וליה להקים אזור תעשייה.

סמי סעדי: 15 שנה אנחנו פונים.

מאיר שטרית: הרי לתכנון יש איזשהם קודים משלו וערכים משלו.

מאיר שטרית: אתה לא יכול לתכנן מקום שלא קיים.

מאיר שטרית: אם זו אדמה חקלאית ואתה רוצה להסב אותה לאזור תעשייה זה סיפור מההפטרה.

מאיר שטרית: זה עניין של תהליכים.

מאיר שטרית: זה לא שיום אחד שמאשרים לישוב.

מאיר שטרית: יש בארץ עשרות של ישובים ערבים.

מאיר שטרית: עשרות רבות.

מאיר שטרית: לצערי הרב יש שם איזשהו מחסום שיוצר בעיה בפיתוח אזורי תעשייה.

מאיר שטרית: המחסום הוא העובדה שרוב הקרקעות שם הן פרטיות ואנשים לא מוכנים לוותר על קרקע שהיא למטרת מגורים לאנשים אחרים למען הקמת אזור תעשייה.

מאיר שטרית: זו עובדה.

מאיר שטרית: אפשר לשנות את זה וצריך לשנות את זה.

אבישי ברוורמן: יש חמישה, שישה דברים על הפרק.

אבישי ברוורמן: אימן יפרט.

אימן סייף: יש לנו בשפרעם למשל אנחנו מקימים אזור תעשייה בסחנין.

אימן סייף: הממשלה עושה.

אימן סייף: אבל יש לנו גם דוגמאות שאפשר לדבר עליהן.

אימן סייף: נגיד כפר קאסם זו אחת הדוגמאות הכי טובות.

אימן סייף: זאת אומרת זה כן מצליח.

אימן סייף: 600 דונם על קרקע פרטית.

אימן סייף: הממשלה השקיעה שם 4 מיליון שקל.

אימן סייף: אבל זה לא פוטר את הממשלה מאחריות שהיא תשקיע גם באזורי תעשייה, קרקעות מנהל בתוך הישובים.

חנא סוייד: אדוני היושב ראש ברשותך.

חנא סוייד: אני מציע שאנחנו לא ניכנס לעניין הזה.

חנא סוייד: העניין של אזורי תעשייה בישובים הערביים הוא עניין בעייתי ביותר.

חנא סוייד: היחס הוא כמעט אחד מטר מרובע לאזרח ערבי שטח תעשייה לעומת 60 מטר מרובע לאזרח יהודי.

חנא סוייד: אני רוצה לדחוף את זה לנושא שלנו היום.

חנא סוייד: להגיד לך את האמת, אני ביקרתי בהרבה חברות היי טק.

חנא סוייד: אף אחת מהן לא ישבה באזור תעשייה כפי שאנחנו חושבים על אזור תעשייה.

חנא סוייד: דווקא הן ישבו בבנייני משרדים, בשכונות מגורים.

חנא סוייד: אני חושב שזו לא הבעיה.

מאיר שטרית: מדובר על תעסוקה.

מאיר שטרית: התעשייה היא לא רק נושא של היי טק.

חנא סוייד: אפשר להקים מרכזים גם בשכונות מגורים, גם בבנייני משרדים.

חנא סוייד: בשביל לפתור את הבעיה של אנשי היי טק ואקדמאים ערבים, אני לא רוצה לפתוח את כל העניין הזה כי היריעה היא מאוד רחבה.

מאיר שטרית: החבר סוייד, לא צריך לפתוח, כל מה שאני אומר הוא שכאשר מדברים על תעסוקה, אזור תעשייה הוא תשתית מרכזית.

מאיר שטרית: אין מה לעשות.

מאיר שטרית: הפער בין מה שקורה בישובים היהודים והישובים הערבים הוא רחב מאוד.

מאיר שטרית: צריך לשנות את המצב.

מאיר שטרית: אפשר לשנות אותו גם על ידי הממשלה אבל לא רק על ידי הממשלה.

מאיר שטרית: על ידי הממשלה לבד זה לא יעבוד.

מאיר שטרית: בהכירי את השטח אני אומר.

מאיר שטרית: יכול לעבוד רק בשיתוף פעולה.

מאיר שטרית: גם עם התושבים המקומיים וראשי הרשויות.

מאיר שטרית: זו הדרך שיכולה להוביל לשינוי מהותי באמת.

מאיר שטרית: אני בעד לעשות את התהליך.

מאיר שטרית: לא להתחמק מהבעיה.

מאיר שטרית: להגיד, בואו נשים אותה על השולחן, נתמודד איתה ולפתור אותה.

מאיר שטרית: זה פתיר.

מאיר שטרית: זה לא בלתי פתיר.

חנא סוייד: מה שאני מציע זה לעבוד במקביל ולא בטור.

חנא סוייד: אם נגיד נבנה אזורי תעשייה ואחר כך נפתור את הבעיה אז אנחנו לא נתקדם.

אבישי ברוורמן: אני חייב לעזוב.

אבישי ברוורמן: אני קודם כל מודה ליושב ראש.

אבישי ברוורמן: אני מודה לידידי חנא סוייד, חבר כנסת שאני מכבד ומעריך גם על האצילות שלו וגם בגלל המקצועיות שלו.

אבישי ברוורמן: אני מכיר פה את כל החבורה שיושבת פה ורבים אחרים.

אבישי ברוורמן: אני רק מבטיח לידידי שר האוצר לשעבר, יושב ראש הוועדה, שאנחנו הולכים עכשיו באמת בדרך שאתה מציע.

אבישי ברוורמן: זו דרך של שותפות.

אבישי ברוורמן: זו דרך שבה אנחנו גם מקדמים ראשי רשויות, גם יזמים, איפה שיש סוכני שינוי, כך הדברים קורים.

אבישי ברוורמן: כי ברור לחלוטין כי מחוץ לאזרח, אתה צריך לקחת רק את המקום, שמה יש סוכני שינוי אמיתיים.

אבישי ברוורמן: לכן כמו שאתה אומר, בשיתוף פעולה אבל בהבנה שבמדינה הזאת יהודים וערבים צריכים להתקדם ביחד, לתקן את הפערים, וזאת הדרך של שותפות, אז אני גם שמח שהוועדה הזאת תמשיך לעקוב אחרינו, לדרבן אותנו ועוד פעם אני מודה באמת לכולם.

אבישי ברוורמן: אני לשירותכם.

אבישי ברוורמן: אימן ימשיך.

אבישי ברוורמן: אני יודע שגם דובדבני עוזר תמיד בכל מקום במשרד התמ"ת ותודה לכל הארגונים, לחברות, באבקום, צופן.

חנא סוייד: אני מציע לקיים ישיבת מעקב בעוד שלושה חודשים.

מאיר שטרית: באמצע שנת תקציב הבאה שנדע באמת אם מוצה התקציב של השוברים או לא מוצה התקציב.

מאיר שטרית: אז אדוני השר תודה רבה שבאת.

מאיר שטרית: אני מעודד אותך לפעול בתחומים הללו נמרצות.

אבישי ברוורמן: העידוד שלך הוא תמיד נותן לי כוח.

סמי סעדי: אני אמשיך היכן שהפסקתי.

סמי סעדי: יש עוד שתי נקודות שאנחנו צריכים לדבר עליהם והן בוגרים ואקדמאים ערבים שסיימו בעשר השנים האחרונות.

סמי סעדי: דיברו על מה שקורה באוניברסיטה ובבית ספר תיכון וזה מצוין.

סמי סעדי: יש פה מאות אם לא אלפים של בוגרים אקדמאים במדעים מדויקים שסיימו בעשר השנים האחרונות שאנחנו מפספסים אותם.

סמי סעדי: מהניסיון שלנו בצופן אנחנו קיבלנו אנשים שלימדו 10 שנים ועכשיו הם עובדים בהיי טק.

סמי סעדי: אנחנו קיבלנו אנשים שסיימו אוניברסיטה ועבדו במסגרייה.

סמי סעדי: קיבלנו אותם והכשרנו אותם.

מאיר שטרית: מה רע במסגרייה?

סמי סעדי: אנחנו צריכים גם היי טק וגם מסגרייה.

סמי סעדי: אנחנו רוצים לנצל את המיומנויות של האנשים ולנצל את הידע שלהם בתעשייה הזאת.

סמי סעדי: זה חשוב מאוד מה שדיבר עליו אימן על מלגות קיום.

סמי סעדי: כי אנחנו מוצאים שיש קושי רב בלקחת מישהו מעבודה, להגיד לו, עכשיו תיכנס למסלול התעסוקה בהיי טק.

סמי סעדי: 3 חודשים לא תקבל שכר.

סמי סעדי: רק תלמד.

סמי סעדי: אחר כך תתחיל לעבוד.

סמי סעדי: אנחנו חייבים שיהיו לנו החלטות מהירות בעניין הזה כי אנשים לא יכולים לחכות ובמסלולים שלנו אנחנו לא יכולים לחכות זמן רב.

סמי סעדי: הדבר האחרון שרציתי לדבר עליו זה תעסוקת נשים בהיי טק.

סמי סעדי: אנחנו חושבים שצריכים למצוא מסלולים מיוחדים כדי לעודד את הנשים.

סמי סעדי: ויש מספיק בוגרות אקדמאיות במדעים מדויקים.

סמי סעדי: רובן, כולן הולכות להוראה.

סמי סעדי: הן לומדות הוראה בשביל להשתלם בחינוך.

חנא סוייד: והן לא משתלבות.

סמי סעדי: והן לא משתלבות.

סמי סעדי: לפחות בעניין הזה לייצר מסלולי השמה בהסבה לאקדמאיות.

סמי סעדי: וזה יהיה רווח לשני הצדדים, גם לממשלה וגם לאוכלוסייה הערבית.

סמי סעדי: תודה.

מאיר שטרית: תודה רבה לך.

מאיר שטרית: חאתם יזבק בבקשה.

חאתם יזבק: קוראים לי חאתם יזבק.

חאתם יזבק: אני עובד בהיי טק כבר 20 שנה.

חאתם יזבק: עבדתי גם באינטל, בחיפה, 10 שנים.

חאתם יזבק: גם ניסיתי להקים סטרט אפ בארצות הברית וחזרתי.

חאתם יזבק: אני עובד היום בחברה מזה 5 שנים.

חאתם יזבק: אני רוצה לחזק את הדברים שאימן אמר.

חאתם יזבק: אני מסכים במאת אחוזים לדברים.

חאתם יזבק: אני מודה מאוד לצופן על היוזמה שלהם לעודד היי טק במגזר הערבי.

חאתם יזבק: אני עזרתי לאנשי היי טק ערבים להתקבל לאינטל בתקופה שלאינטל היה צורך רב מאוד בעובדים, בשנות התשעים.

חאתם יזבק: הכנסנו הרבה עובדים ערבים.

חאתם יזבק: בזמני היו משהו 50 עובדים ערבים שעבדו באינטל.

חאתם יזבק: במרוול היום יש לנו משהו כמו 40 עובדים ערבים.

חאתם יזבק: 99% מהם הם מצטיינים.

חאתם יזבק: בגלל שאינטל ומרוול מקבלים אנשים שיש להם ממוצע של 80 או 85 אז תמיד עובדים ערבים שמגיעים הם מאוד נאמנים, תמיד מקבלים ציונים שהם outstanding.

חאתם יזבק: הם מאוד חביבים.

חאתם יזבק: כולם אוהבים אותם.

חאתם יזבק: מעבר לכל  הדבר הזה יש סכנה שאני רואה גם אצלנו במרוול והיא גם סכנה ליהודים בהיי טק.

חאתם יזבק: אני לא יודע אם שמעתם את על חברות של היי טק בהרצלייה שסגרו את הדלתות שלהם כי לא רצו להגיד כן לאמריקאים.

חאתם יזבק: האמריקאים אמרו להם, רוצים להקטין עלות, ערך הדולר יורד, רוצים להקטין עלות של מהנדס בישראל.

חאתם יזבק: ההודים והסינים  יודעים לעשות את העבודה שלנו.

חאתם יזבק: אז אמרו אוקיי, וסגרו להם את הסניף.

חאתם יזבק: זו חברת טיאיי שסגרו בהרצלייה, היום הם ברעננה.

חאתם יזבק: כשהגיע התור של מרוול, בא סיהת הבוס שלנו בארצות הברית ואמר, העלות של המהנדס שלכם היא יותר מדי גדולה.

חאתם יזבק: אתם עולים כמו מהנדס אמריקאי.

חאתם יזבק: אז אמרו, רוצים להפחית את כל העלויות האלה שאין להם ערך מוסף.

חאתם יזבק: רוצים להעביר את העבודה להודו או לסין.

חאתם יזבק: דווקא לסין במקרה שלנו.

חאתם יזבק: ואז קרה מצב שאנחנו לא נשתף פעולה עם האמריקאים.

חאתם יזבק: אני לא מדבר עכשיו על ערבים.

חאתם יזבק: אז העובדים שלי, יש לי 30 עובדים, נכנסנו ממש לבעיה קשה.

חאתם יזבק: אחוז קטן החליט לחפש עבודה במקום אחר.

חאתם יזבק: ואנחנו אמרנו, בסדר, נשתף פעולה.

חאתם יזבק: רוצים, נביא קבוצה של סינים שתעזור לנו בעבודה הזאת.

חאתם יזבק: אני עובד בתחום chip design.

חאתם יזבק: אתה נותן לו נגיד flow מוכן כזה והוא לוחץ על כפתורים ועושה את העבודה.

חאתם יזבק: לא צריך משהו מיוחד בכלל.

חאתם יזבק: וזה מה שקרה.

חאתם יזבק: חיפשנו פה בארץ.

חאתם יזבק: דיברתי עם חרדים.

חאתם יזבק: אולי לנסות לעשות מה שעשו בצופן ומשום מה לא היתה מוכנות.

חאתם יזבק: כי אומרים לא, אין לנו תשתיות.

חאתם יזבק: אי אפשר להעסיק שמה חרדים.

חאתם יזבק: צריך זמן להתכונן לדבר הזמן.

חאתם יזבק: בסוף החלטנו בסדר, אי אפשר לשכנע בוס אמריקאי לעשות משהו פה בעלות יותר קטנה, ואז זה הלך לסין.

חאתם יזבק: אז הטרנד הזה ממשיך לקרות.

חאתם יזבק: יש לי גם חברים שלי בחברת סייפן בנתניה.

חאתם יזבק: גם להם יש את אותה הבעיה.

חאתם יזבק: אומרים להם העלות גדולה, רוצים להעביר את זה למקום אחר.

חאתם יזבק: אז אני אומר למה לא לנצל את המגזר הערבי ולפתור את הבעיה הזאת?

חאתם יזבק: אני מדבר על החברות היהודיות.

מאיר שטרית: זה מה שדובר בעצם פה.

מאיר שטרית: זה ליצור מצב של תחליף לכל החברות שהן of shore.

נעמי אשקר: בדיוק יש אותה בעיה עם חברת אס.פי.ג'י שאני עובד אצלם כרגע.

נעמי אשקר: אתמול היתה ישיבה על תקציב שנת 2011.

נעמי אשקר: הם חושבים ללכת להודו.

נעמי אשקר: הם קיבלו הצעה מהודו.

נעמי אשקר: יש מלחמה כרגע שאנחנו אומרים להם, תישארו איתנו.

נעמי אשקר: אני מקווה שנצליח.

נעמי אשקר: אבל זה טרנד שהולך ומחריף כי האמריקאים לא אכפת להם.

נעמי אשקר: אני זוכר כשהייתי ביוניליבר באו פעם ואמרו שמפעל הקורנפלקס קרס.

נעמי אשקר: צריך לסגור אותו.

נעמי אשקר: אמרנו להם,  זה מכניס כל בוקר מיליון וחצי שקל.

נעמי אשקר: אמרו, לא, לא אכפת לנו.

נעמי אשקר: החלטה.

נעמי אשקר: חברה ששווה 72 מיליארד דולר יכולה לקבל החלטה כזאת.

נעמי אשקר: ובסוף עזבו אותנו.

נעמי אשקר: נשאר המפעל.

נעמי אשקר: צריכים להבין את זה.

נעמי אשקר: בסיסקו זו פרישה של עשרת אלפים עובדים בהודו.

נעמי אשקר: IBM יש לה 92 אלף עובדים בהודו.

נעמי אשקר: דברים שהם לא מתקבלים על הדעת.

מאיר שטרית: ברנרד טאנוס מקו משווה.

ברנרד טאנוס: אדוני היושב ראש.

ברנרד טאנוס: אני רוצה לדבר על שני דברים.

ברנרד טאנוס: הזכירו כאן מספרים וחלק מהמספרים האלה קשורים בצורה מאוד הדוקה דווקא בשלבים הראשונים של המקצוע, שלב התיכון.

ברנרד טאנוס: זה דבר שראינו, אחד הדברים המדהימים, יש לנו פילוט, תוכנית הכוון תיכונים ואחד הדברים המדהימים, וכמובן אם אנחנו מדברים על תיכונים, אז גם תיכוניסטים יהודים בקטגוריה הזאת, אבל אני מדבר עכשיו על המגזר הערבי, בפיילוט שלנו ראינו שעדיין בחירת המקצוע לא נסמכת על נתונים שיכולים להבטיח תעסוקה עתידית.

ברנרד טאנוס: זה דבר חמור כי מהנתונים שהוזכרו, המספרים של המועסקים בתחום ההיי טק, אם אני יכול לשבר את האוזן בכמה נתונים נוספים.

ברנרד טאנוס: קו משווה עוסק בהעסקת אקדמאים ערבים במגזר העסקי, כולל היי טק אבל לא רק היי טק.

ברנרד טאנוס: מי שמתאים לקטגוריה הזאת זה 20 אלף בוגרים.

ברנרד טאנוס: מתוך ה-20 אלף האלה רק 15 אלף או פחות עובדים בתעסוקה הולמת.

ברנרד טאנוס: זה צריך גם בדיקה.

ברנרד טאנוס: יכול להיות שהמספרים האלה לא מדויקים.

ברנרד טאנוס: מכך נובע שרק 10% מתוכם עובדים בהיי טק.

ברנרד טאנוס: זאת בעיה.

ברנרד טאנוס: אני אומר צריך לחזור חזרה לתיכונים.

ברנרד טאנוס: צריך באמת להתחיל ולתת תמונה יותר ברורה לתלמיד התיכון, איפה אתה הולך ללמוד?

ברנרד טאנוס: מה הקריירה שאתה הולך לבחור?

ברנרד טאנוס: והאם כדאי לך לבחור מקצוע שהוא לא מנפק משרה ועבודה בעתיד?

ברנרד טאנוס: זה אחד.

ברנרד טאנוס: דבר שני הוזכרו הרבה חסמים.

ברנרד טאנוס: זה נכון.

ברנרד טאנוס: חסמי הפסיכומטרי באוניברסיטאות.

ברנרד טאנוס: הם המרחק הגיאוגרפי וכולי.

ברנרד טאנוס: ישנו חסם אחר שזיהינו אותו בעבודה שלנו.

ברנרד טאנוס: רק להזכיר כמה נתונים.

ברנרד טאנוס: אנחנו יישמנו 261 אקדמאים בשנתיים וחצי האחרונות, 70 מהם בתחום ההיי טק.

ברנרד טאנוס: מהניסיון שלנו צריך גם לצייד את הבוגר, את האקדמאי וגם את הסטודנט באוניברסיטה בהכשרת קריירה.

ברנרד טאנוס: זאת אומרת הוא צריך לעמוד מול המעסיק ולהיות במה שנקרא, בנתונים הכי טובים שלו, כדי לשכנע שהוא כדאי לתעסוקה.

ברנרד טאנוס: זה בנוסף לכל המדדים והצעדים והדברים האחרים שיתמכו בהכנסת אקדמאים ערבים לתחום ההיי טק.

ברנרד טאנוס: אלה שני הדברים אני חושב, הכשרת קריירה והכוון בתיכונים.

ברנרד טאנוס: אלה שני דברים שהם תוספת.

ברנרד טאנוס: הם לא הדברים המרכזיים.

ברנרד טאנוס: אבל הם יכולים לעזור.

ברנרד טאנוס: דיברנו כאן על הרבה דברים שהם הדברים העיקריים.

יוסי כותן: שמי יוסי כותן.

יוסי כותן: העלו פה הרבה רעיונות כיצד לסייע לתעשייה להגיע לישובים ערבים, מה אפשר לעשות.

יוסי כותן: אני רוצה להעלות נושא נוסף שהמדינה הפקירה אותו במשך הרבה שנים והוא יכול לתת יתרון וסיכוי לממש את העניין הזה וללכת לאזור חדש, מה שנקרא מפעל עוגן.

יוסי כותן: זה התחיל בזמנו עם ספיר שהוא רצה לעודד הקמת תעשייה בדרום באזור קריית גת והוא מצא את הכלים מעבר לכלים הרגילים להיות שותף עם החברות גם על הסיכונים שהן לוקחות אבל הן ידעו שלצד זה יש הרבה סיכוי.

יוסי כותן: אני יזמתי והקמתי את המפעל בשדרות.

יוסי כותן: בתנאים הרגילים של המדינה להקים מפעל מסוג זה לא היה שום סיכוי שהנהלת המפעל היתה הולכת על זה.

יוסי כותן: אולי הכירו בו באותה תקופה במשרד התמ"ת שפה יש סיכוי גבוה.

יוסי כותן: הכריזו עליו כמפעל עוגן, מפעל ראשוני שנכנס לאזור הנגב המערבי, לאזור שדרות, נתיבות ואופקים.

יוסי כותן: הלכו עם תנאים חריגים כדי לאפשר לחברה לקום.

יוסי כותן: דובר על סדר גודל של מאתיים עובדים.

יוסי כותן: החברה היום מונה 600 אנשים והיום אפילו מנהלת משא ומתן על תוכנית נוספת כי התוכנית הקודמת הסתיימה.

יוסי כותן: מדובר על 550 איש וזה אולי יגיע לאלף אנשים.

יוסי כותן: אפשר אגב אולי עוד משפט שהוא חשוב בהקשר אחר.

יוסי כותן: העובדה שקם שמה מפעל והעסיק על פי דרישה של המדינה, חתום, כל ההטבות היום הן 80% לתושבי הנגב.

יוסי כותן: אני חוזר לתוכניות אחרות שדובר פה עליהן.

יוסי כותן: עד שלא הגיעו ל-80% לא קיבלו אגורה.

יוסי כותן: אבל כאשר עמדו ב-80% התחילו לקבל.

יוסי כותן: באופן דומה אפשר להתנות, ואני מתחבר למה שאמר השר ברוורמן על פרויקטים של outsourcing  שמוציאים לחברות כמו עלם.

יוסי כותן: אפשר להתנות את ההשתתפות ב-20% עובדים ערבים.

יוסי כותן: זה יהיה כדאי לחברות האלה להעסיק את העובדים הערבים כי מדובר פה בסכומים מאוד גדולים.

יוסי כותן: לא לתת העדפה.

יוסי כותן: הוא ציין את העובדה שנותנים איזשהו ניקוד נוסף למי שיעסיק ערבים על חשבון חברות שלא מעסיקות ערבים.

יוסי כותן: אני אומר, לא.

יוסי כותן: לחייב אותן להעסיק אחוז מסוים  של עובדים ערבים והחברות יעשו את זה.

יוסי כותן: אז אני חוזר רגע אחד לנושא של מפעל עוגן.

יוסי כותן: אם משרד התמ"ת ייקח תוכניות שיגיד אוקיי, מי שמתאים, מפעל אחד במשולש הדרומי, מפעל אחד במשולש הצפוני, מפעל אחד בגליל, יכריזו עליו כמפעל עוגן ויסייעו באופן חריג מעבר לתוכניות שאנחנו מכירים אותן של מסלול תעסוקה בהקמה, ייקח את הסיכונים, אני חושב שיש סיכוי לגייס חברות בתחום הזה.

יוסי כותן: אולי עוד נקודה אחת שהיא חשובה.

יוסי כותן: העובדה שיש מפעל באזור חדש שמוכן לגייס אנשים מהסביבה מוכיח שכמות האנשים שהולכים ללמוד את הדרישות של המפעל הולכת וגדלה.

יוסי כותן: אוניברסיטת בן גוריון, מכללת ספיר ומכללת סמי שמון שאלה היצרניות של כוח אדם מקצועי להיי טק בדרום, בנגב, תוך שלוש שנים הכפילו את מספר הלומדים בהם כאשר היה גוף כמו אמדוקס שקלט מאה איש לשנה.

יוסי כותן: אני חושב שזה יכול להוות מודל.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: עומר מסראווה.

עומר מסרוואה: תודה רבה.

עומר מסרוואה: אדוני יושב הראש, מכובדי תודה על ההזדמנות שניתנה לי.

עומר מסרוואה: אני רוצה להציף כמה נושאים.

עומר מסרוואה: היום הוועדה מנסה למצוא פתרון לבעיה קיימת.

עומר מסרוואה: אני רוצה להציף, האם לא כדאי שתהיה תוכנית עתידית לשנים הבאות?

עומר מסרוואה: וגם לחשוב האם אנחנו לא ניתקל בבעיה דומה מחר במדעים או ברוח וחברה או במשהו אחר?

עומר מסרוואה: כדאי שהמשפט הזה אולי יירשם.

עומר מסרוואה: השר אמר מחשב לכל ילד.

עומר מסרוואה: היום קיימים מחקרים שמדברים על הפער הדיגיטאלי בין האוכלוסייה הערבית והיהודית.

עומר מסרוואה: השאלה היא לאיזה צורך ישתמשו התלמידים הערבים במחשב הזה?

עומר מסרוואה: האם ישנם תוכנות וכלים שאפשר להשתמש בהם בשפת האם?

עומר מסרוואה: זו גם שאלה.

עומר מסרוואה: דבר נוסף שנידון, עניין ההגירה לירדן או ההגירה למקומות אחרים.

עומר מסרוואה: ההגירה היא גם לפעמים בגלל הפסיכומטרי, החסמים והגיל.

עומר מסרוואה: אבל בכל זאת ההגירה הזאת שילד שלי לומד בירדן או בג'נין או בתורכיה, לא משנה, זה עלות יותר גבוהה לאזרח, לא משנה אם הוא ערבי או יהודי.

עומר מסרוואה: זה כסף, דולרים שיוצאים מהמדינה החוצה שניתן יהיה לנצל אותם בתוך המדינה וליהנות מהם.

עומר מסרוואה: לדוגמה תיווצר בעיה לדעתי בעתיד בתחום הרוקחות.

עומר מסרוואה: למשל בישוב מסוים טייבה, יחזרו השנה או כבר חזרו 40 סטודנטים שסיימו רוקחות.

עומר מסרוואה: איפה הם יעבדו?

עומר מסרוואה: בחקלאות?

עומר מסרוואה: אז לכן חשוב נושא ההסבה, הקריירה שגם אני אדבר עליה בהמשך.

עומר מסרוואה: עניין הסבת מורים שהם בעלי תארי דוקטור.

עומר מסרוואה: אם אנחנו מסיבים את המורה למדעים, נכון יבוא במקומו איש שיקבל הסבה למתמטיקה וימלא את מקומו בבית ספר תיכון או במקום אחר.

עומר מסרוואה: עכשיו אימן וברנרד דיברתם על עניין ההסבה.

עומר מסרוואה: עניין ההסבה לאקדמאים ואימן דיבר בקשר למבדק.

עומר מסרוואה: היום במוסדות לחינוך להשכלה גבוהה מדברים באיזה שפה המבדק של נגיד כאלה שסובלים מלקויות למידה והתאמה מקצועית, באיזו שפה זה מתקיים?

עומר מסרוואה: לדוגמה אם המבדק של לקויות למידה מתקיים בשפה העברית לערבי כמוני, לא ייתן את מידע מספיק על מנת שיוכלו לתת לו את הפתרון.

עומר מסרוואה: אם המבדק נעשה בשפת האם זה יהיה יותר מדויק ויוכלו לתת מענה יותר טוב.

עומר מסרוואה: עכשיו עניין חיי קריירה.

עומר מסרוואה: אני חקרתי במסגרת לימודי את נושא הקריירה.

עומר מסרוואה: ברשותכם משפט אחד.

עומר מסרוואה: ישנם 10 קשיים ולא משנה מי אתה, ערבי או יהודי, אנגלי, לא משנה מי אתה, ישנם 10 קשיים.

עומר מסרוואה: יש עוד דבר שלא שמים לב אליו.

עומר מסרוואה: ישנו נושא שלא נבדק הקונפליקט בין בית, משפחה וקריירה.

עומר מסרוואה: היום אנחנו לא רוצים שתיווצר בעיה שבהמשך עומר בחר היי טק ואחר כך יש לו קושי איך לשלב משפחה ועבודה.

עומר מסרוואה: לכן עניין חיי קריירה צריך להתחיל בו מוקדם  ולחנך לחיי קריירה הן בבחירת המקצוע והתאמתו.

עומר מסרוואה: תודה.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: השייח כאמל ראין.

שייח כמאל ראין: משפט אחד.

שייח כמאל ראין: את האמת יש חסמים פנימיים, יש חסמים חיצוניים.

שייח כמאל ראין: אני סומך על הג'נטלמנים שנמצאים כאן שיטפלו בכל החסמים ואני לא רוצה להציף את הוועדה בעוד חסמים.

שייח כמאל ראין: אני רוצה לדבר על הפתרונות ואני רוצה להיות שותף לפתרונות.

שייח כמאל ראין: אני מציע, היות ואצל ראשי הרשויות הנושא הזה לא בסולם העדיפויות שלהם בגלל המון סיבות, יש לנו את המחלקה לקידום המגזר הערבי בתוך מרכז השלטון המקומי.

שייח כמאל ראין: אני סמנכ"ל שמה.

שייח כמאל ראין: אני מציע את עזרתי, את הסיוע שאני יכול לתת איפה שיש חסם, איפה שיש בעיה שקשורה ברשויות הערביות, בראשי רשויות, במנגנון של הרשויות הערביות בישובים אני מפקיד את היכולות שלי ואת הניסיון שלי לכל הכוונות הטובות שאני שמעתי כאן.

חנא סוייד: אדוני היושב ראש, אני שוב מודה על קיום הדיון השני בסדרה ואני בהחלט אבקש שאנחנו נקיים עוד דיון, אולי עוד שלושה או ארבעה חודשים כך שאנחנו נראה איך שהדברים מתקדמים במיוחד מצד ההשקעות של הממשלה והתוכניות שהשר ברוורמן ושאימן סייף תיארו כאן.

חנא סוייד: אני בקצרה רוצה להגיד שעלו כאן הרבה דברים.

חנא סוייד: החל מאזור תעשייה, עבור בהשכלה גבוהה, כלה בלימודים תיכוניים והתאמה בין תוכניות לימודים ותעסוקה.

חנא סוייד: הכול טוב ויפה.

חנא סוייד: אני רוצה שאנחנו נתמקד.

חנא סוייד: אני מזהה את הבעיה שיש לנו כוח אדם שהוא לא מקצועי par excellance בהיי טק.

חנא סוייד: הוא מקצועי או יש לו את הכלים עם קצת דחיפה, עם קצת הסבה מקצועית הוא יכול להתאים להיות כוח אדם שמתאים לעבוד בהיי טק.

חנא סוייד: לאו דווקא במרומי העולם, בפיתוחים, אלא בעבודות היי טק שהן רגילות נגיד.

חנא סוייד: לציבור הזה אני מנסה לכוון.

חנא סוייד: אני לא מכיר בוגר טכניון אחד שהוא לא עובד במדעי המחשב.

חנא סוייד: אני לא מכיר.

חנא סוייד: אם אתם מכירים תגידו, אנחנו נעזור לו.

חנא סוייד: אין.

חנא סוייד: אין.

חנא סוייד: בואו נהיה ישרים.

חנא סוייד: אם אתה רוצה לפתור בעיה אתה צריך להיות כנה.

חנא סוייד: אין הרבה שלומדים.

חנא סוייד: אין הרבה שמתקבלים.

חנא סוייד: אז למה לשים את כל המשקל על בעיה שלא קיימת?

סמדר נהב: רגע סליחה.

סמדר נהב: אני בכל זאת חייבת להגיד לך, היום יום שלנו מלא באנשים שגמרו את חיפה ואולי אורנים.

חנא סוייד: אוקיי.

חנא סוייד: על זה אני מדבר.

חנא סוייד: זה מה שאני אמרתי.

חנא סוייד: אני לא מדבר על הברנז'ה.

חנא סוייד: אני מדבר על אנשים שהם בכל זאת היי טק קל, או הם קרובים להיי טק ואנחנו רוצים לתת להם דחיפה.

חנא סוייד: יש לנו מאגר גדול כזה.

סמדר נהב: אני רק פשוט רוצה לשים את הדברים במקום.

סמדר נהב: כמה בוגרי טכניון יהודים יש בהיי טק?

סמדר נהב: ההי טק הזה.

סמדר נהב: זה מה שצופן טוענת כל הזמן.

סמדר נהב: 85 אלף הם אל בוגרי טכניון.

חנא סוייד: בואו לא נסבך את הדברים.

חנא סוייד: בואו לא נדחף עכשיו את הבעיה הגלובלית של ירידת המט"ח וכולי.

חנא סוייד: אני מסכים איתך.

חנא סוייד: אני רוצה להתמקד.

חנא סוייד: בכנסת כאן אנחנו רגילים להעלות אלף ואחד דברים ולאבד את המטרה.

חנא סוייד: אני לא רוצה לאבד את המטרה.

חנא סוייד: אני רוצה לנצל את ההזדמנות ואת המחויבות של היושב ראש שאנחנו נתקדם ולו עוד צעד אחד לכיוון.

חנא סוייד: אני חושב שזה מודל פשוט מאוד.

חנא סוייד: שאנשים שכפי שתיארתי אותם, לתת להם מסגרת של הכשרה מקצועית, להתאים אותם לסוג עבודה צמוד מטרה עם חברה שרוצה לדעת בדיוק שאם היא מכשירה אותם לעשות עבודה מסוימת עם תמיכה ממשרד האוצר, מהתוכנית של השר ברוורמן, ממשרד ראש הממשלה מלגת קיום כזו, וזה יכול להיות עובדים שכבר עובדים באיזו עבודה לא מתאימה או מובטלים.

חנא סוייד: לאסוף אותם בכיתה, לתת להם מה שאתם עושים ובסופו של תהליך שהם ימצאו עבודה.

חנא סוייד: לזה אני מכוון ואם נשיג עוד צעד לכיוון המטרה הזו אני השגתי את מטרתי.

חנא סוייד: אני לא רוצה לפתור את בעיות ההיי טק בישראל.

חנא סוייד: אני רוצה לעשות את זה אבל אני לא יכול.

מאיר שטרית: תודה רבה לחבר הכנסת סוייד.

מאיר שטרית: אני גם רוצה לשים שורה תחתונה בהמשך לדבריו בצורה שונה לגמרי, בצורה אחרת ולהגיד אם יש ארגון שמתמחה בתחום של יישום עובדים בהיי טק ושיש לו ניסיון בהכשרה, אולי יתנו להם איזה אלף שוברים, שהם יחפשו את האנשים.

מאיר שטרית: זה יפתור את הבעיה.

מאיר שטרית: קחו  אלף שוברים, בואו נראה אתכם בעבודה.

מאיר שטרית: ניתן להם צ'אנס.

מאיר שטרית: אם הם לא השימו תוך חצי שנה את אלף האיש האלה ניקח את הכסף חזרה, נחפש ארגון אחר.

מאיר שטרית: אגב זו שיטה שלפעמים עובדת לא רע.

מאיר שטרית: כך אתה פותר שתי בעיות,  גם את הבירוקרטיה ואתה יכול לומר שאתה עוקב אחריהם לבקש תוצאה.

מאיר שטרית: אני רוצה לסכם את הדיון.

מאיר שטרית: קודם כל להודות לכולכם על השתתפות ולהודות  לכולכם על המאמצים שאתם עושים בתחום הזה ניסיון לשלב את המגזר הערבי בתחום ההיי טק.

מאיר שטרית: אני חושב שזה חשוב מאוד לראות שילוב של ערבים בכל התחומים, לא רק בתחום של ההיי טק אלא לראות אותם משולבים בחברה הישראלית, שווים לכל דבר.

מאיר שטרית: זה הרעיון של מגילת העצמאות של מדינת ישראל.

מאיר שטרית: אני אומר שלצערי אנחנו בפיגור רב לעומת הצפי שאנחנו רוצים שיתקיים במדינת ישראל, לראות ערבים כשווי זכויות במדינת ישראל מכל הבחינות וגם כשווי חובות.

מאיר שטרית: שווי חובות ושווי זכויות.

מאיר שטרית: אני חושב שזה הפתרון הטוב ביותר כדי ליצור אחדות וקידום חברתי במדינת ישראל ולהפסיק את העניין הזה של ערבים, יהודים, אנחנו בסך הכול בני דודים וחיים באותם מקומות.

מאיר שטרית: זה על רקע ניסיון העבר שלי כאזרח לשעבר של מרוקו.

מאיר שטרית: הייתי עד גיל 10 במרוקו וחיינו שם ממש כמו אחים.

מאיר שטרית: עד היום כאשר מבקרים במרוקו היחס של תושבי מרוקו כלפי התיירים  הישראלים שהיו פעם תושבי מרוקו היחס הוא מדהים.

מאיר שטרית: הם מקבלים אותנו בזרועות פתוחות ועם הרבה אהבה.

מאיר שטרית: והם מקבלים את זה בחזרה.

מאיר שטרית: עד היום מרוקאים נוסעים למרוקו בהמון געגועים והמון נוסטלגיה.

מאיר שטרית: לא הפוך.

מאיר שטרית: זו רק הוכחה שאפשר לחיות אחרת.

מאיר שטרית: אני חושב שהעניין הזה של היצע שווה לכולם ואפשרות שיתחרו כולם, שיגיעו הטובים ביותר, זה אחד הטענות כנגד קיפוח.

מאיר שטרית: מבחינתי כל מה שצריך זה רק ליצור מקפצה, נקודת התחלה טובה לכולם.

מאיר שטרית: ומאותו רגע שיתחרו באופן חופשי ומי שיגיע יגיע.

מאיר שטרית: זה המצב הטוב ביותר שצריך לשאוף אליו.

מאיר שטרית: לא על בסיס של קביעת מכסות, שעושים טובה.

מאיר שטרית: בעיניי, כל מה שרציתי תמיד כל חיי, ככה אני התנהלתי באופן אישי, כי גם לנו לא היה קל להשתלב.

מאיר שטרית: אבל כל חיי מה שרציתי זו נקודת זינוק שווה.

מאיר שטרית: ואז התחרות חופשית.

מאיר שטרית: עכשיו את הרעיון הזה של עמדת זינוק שווה ותחרות חופשית צריך להחדיר לראש של כולנו, של אנשי הציבור, של המורים, של המחנכים בכל מקום.

מאיר שטרית: לפתוח את הראש לאנשים, להגיד, תלמדו, תתחרו.

מאיר שטרית: לא תלמדו לא תגיעו לשום מקום.

מאיר שטרית: זה מה שההורים שלי אמרו לי, תלמד, תלמד, תלמד, והם צדקו.

מאיר שטרית: אחרת לא הייתי מגיע לשום מקום.

מאיר שטרית: אני חושב שאת הדבר הזה צריך לומר.

מאיר שטרית: לומר אותו בגלוי.

מאיר שטרית: אני מודה לכם על המאמצים שאתם עושים.

מאיר שטרית: אני באמת אקיים במהלך שנה הבאה ישיבה נוספת של הוועדה כדי לקבל דיווח ולראות באמת מה השתנה מה הישיבה של היום עד הישיבה בעוד כמה חודשים.

מאיר שטרית: הלוואי שאני באמת אראה ביצוע ותוצאות ממשיות.

מאיר שטרית: חברים תודה רבה.

מאיר שטרית: הישיבה נעולה.