ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 370, 2010-12-06 10:00

אופיר אקוניס: שלום לכם.

אופיר אקוניס: אנחנו נתחיל מהנושא פרק ב' (תקשורת), סעיפים 2(9), 3(ב) (איסור חסימה או הגבלה) להצעת חוק המדיניות הכלכלית לשנים 2012-2011 (תיקוני חקיקה), התשע"א-2010.

אופיר אקוניס: אני חושב שהצלחנו בצורה די נאה לפתוח את השוק בכל מה שקשור לקנסות היציאה בשבוע שעבר, וגם בכניסת מפעיל רביעי, ואני מקווה גם חמישי וכדומה.

אופיר אקוניס: אנחנו ממשיכים, אדוני השר, לקיים את מדיניות הממשלה והמדיניות שלך בעניין הזה, כדי לפתוח את שוק הסלולר לתחרות, ואני מקווה מאוד שנתקדם היום עוד צעד אחד קדימה בעניין הזה.

אופיר אקוניס: כפי שאמרתי, אנחנו מתחילים במה שאתם מגדירים: איסור חסימה או הגבלה, סעיפים 2 ו-3.

אופיר אקוניס: היום זמננו הוא מוגבל, מהטעם העיקרי שנקבעה ישיבת מליאה בשעה 12:00, שמתחילה, אם הבנתי נכון, בדקה דומייה.

אופיר אקוניס: שמענו לפני כמה דקות על פטירתה של מפקדת משטרת חיפה, שאתה בוודאי מכיר, השר, אתה תושב חיפה.

אופיר אקוניס: התוודענו לפועלה ולאומץ לבה ב-72 השעות האחרונות.

אופיר אקוניס: זה הקורבן ה-42 בטרגדיה הגדולה של השריפה בכרמל.

אופיר אקוניס: מכיוון שאנחנו בזמן מוגבל, אני מקווה שתהיה פה הסכמה על הסעיפים, ככל שאפשר, ונריץ את החקיקה כדי שפרק התקשורת יהיה מאחורינו ונעבור לדברים הנוספים שיש לנו.

אופיר אקוניס: יהודה, בבקשה.

יהודה סבן: הסעיף הזה מדבר על ניטראליות ברשת, קרי איסור על חברות הסלולר לחסום שירותים ושיחות כלשהן של שירותים שלא ניתנים מהפורטל שלהם לשיחות שלא נעשות בתוך הרשת עצמה, כמו למשל שיחות שנעשות על גבי רשת האינטרנט.

יהודה סבן: כמו כן, מוצע כאן איסור גם על הגבלה של מכשירי הקצה ואיסור על החסימה שלהם, כנהוג היום בשוק במקרים מסוימים.

יהודה סבן: לסעיף הזה אנחנו מציעים שלושה חריגים.

יהודה סבן: האחד זה במקרים מיוחדים שיתיר השר, השני לבקשת כוחות הביטחון, ומייד נציע תיקון לסעיף בעקבות הערה של היועצת המשפטית של הוועדה, ובמקרה שלישי, אם הלקוח ביקש זאת.

יהודה סבן: אם הלקוח כן מעוניין לחסום חלק משירותי האינטרנט שהוא מקבל, קרי פורנוגרפיה ודברים אחרים שהוא אינו מעוניין שהמכשיר יוכל להכיל, שהוא יוכל לחסום את המכשיר, למרות האיסור על חסימה שמופיע בסעיף 2(9).

אופיר אקוניס: זה לפי בקשתו?

יהודה סבן: לפי בקשתו.

אתי בנדלר: של מנוי או של קבוצת מנויים.

יהודה סבן: לגבי הניסוח עוד נדבר.

אופיר אקוניס: מי מדבר בשם קבוצת המנויים?

אופיר אקוניס: מי מגדיר את אותה קבוצה?

לאה ורון: לצורך הדוגמה זו יכולה להיות הנהלת הכנסת.

אופיר אקוניס: הנהלת הכנסת זה מעסיק.

אופיר אקוניס: אני מדבר על קבוצה.

יהודה סבן: כשנגיע לפרטים ניכנס לזה.

אתי בנדלר: זו שאלה מאוד חשובה, אדוני.

אופיר אקוניס: אני מודה לך.

כרמל שאמה-הכהן: האם אפשר להגיש רביזיה לגבי הפרקים הקודמים שדנו בהם?

אתי בנדלר: בוודאי שאפשר להגיש רביזיה.

אתי בנדלר: אבל בהקדם, כי אנחנו מתכנסים לקראת הסוף.

אופיר אקוניס: הפרקים שכבר אישרנו, הפחתה ניכרת בקנסות היציאה והכנסת המפעיל הרביעי, שבאים בנפרד, האם הם באים למליאה בנפרד?

אתי בנדלר: לא. כל מה שאושר כרגע, הפרקים האלה הם במסגרת מה שאנחנו מכנים "פיצול דיוני", דהיינו הם הועברו לסעיפים שונים בחוק ההסדרים, לא פוצלו מחוק ההסדרים, אבל הדיון בהם פוצל בין ועדות שונות.

אתי בנדלר: בתום הדיון בוועדות הם יתכנסו כולם ביחד להצעת חוק אחת שתונח לקריאה שנייה ושלישית.

כרמל שאמה-הכהן: אז אני רוצה לבקש רביזיה לגבי הסעיף של קנסות היציאה, לעשות הבחנה בין חוזים שנחתמו לפני מועד תחולת החוק, לבין חוזים שייחתמו לאחר מכן.

כרמל שאמה-הכהן: לגבי חוזים שנחתמו עד לתחילת החוק, יהיה שיעור של 8% מקסימום קנס, ולגבי חוזים מיום תחילת החוק, 0%.

אופיר אקוניס: מה היה בוועדת שרים לחקיקה?

ליאת גלזר: בוועדת שרים היה 10%, כאן זה ירד ל-8%.

אופיר אקוניס: בוועדת שרים היה 0%.

ליאת גלזר: הממשלה דחתה.

יהודה סבן: הממשלה מתנגדת להצעת החוק שהוגשה על-ידי חברת הכנסת ברקוביץ.

אופיר אקוניס: למה?

אופיר אקוניס: שר התקשורת מסכים.

יהודה סבן: ועדת השרים מחליטה.

אופיר אקוניס: הוגשה רביזיה.

אופיר אקוניס: למה?

יהודה סבן: אנחנו חושבים שקנסות של 0% הן דבר לא נכון בהקשר הזה.

יהודה סבן: כיוון שכן ניתנות הטבות לעתים על-ידי חברות הסלולר במעמד ההסכם, לא ניתן להגיד ששיעורן של ההטבות האלה הוא אפס בהגדרה.

כרמל שאמה-הכהן: שיתמחרו את זה בדברים אחרים.

כרמל שאמה-הכהן: ברגע שאני לא כובל אותם לחוזים שכבר נחתמו, אז הם לא אומרים שלקחו את זה בחשבון, הם לא מפסידים שום דבר.

כרמל שאמה-הכהן: מהיום והלאה, שיתמחרו את זה בצורה אחרת, בצורה יותר שקופה.

יהודה סבן: המטרה הרי היא לאפשר יציאה של לקוחות שהתקשרו בהסכם.

יהודה סבן: היום הקנס הוא מאוד גבוה, לפעמים הוא מגיע לאלפי שקלים, כפי שהוצג כאן בדיון הקודם, ואז זה יכול ליצור מצב שבו ללקוח באמת אין שום כדאיות.

יהודה סבן: ברגע שקבעתם כאן שהסכום הוא 8%, אז זה לא יכול להגיע לאותם סכומים, זה יכול להגיע למאה שקלים אולי.

כרמל שאמה-הכהן: אבל ראינו ששתי חברות הורידו את זה באופן וולונטרי לאפס.

אופיר אקוניס: אחת הודיעה שהיא מאפסת.

כרמל שאמה-הכהן: אם אחת יכולה לאפס, גם האחרות יכולות.

אופיר אקוניס: נכון.

אופיר אקוניס: חברה אחרת הודיעה שהיא תנהג לפי החוק.

אופיר אקוניס: זו ההודעה הכי משעשעת שראיתי.

אופיר אקוניס: לא העליתי על דעתי שיהיה מישהו שלא ינהג לפי החוק.

אופיר אקוניס: האם זאת תגובה של חברה?

אופיר אקוניס: ברור שתנהגו לפי החוק.

כרמל שאמה-הכהן: האם הדברים שלי נרשמו?

לאה ורון: רשמתי ואנחנו נוציא את זה על סדר-היום, קודם כל את הבקשה, ולאחר מכן אם הבקשה תאושר הוועדה תוכל לדון.

אופיר אקוניס: אני מצטער שוועדת שרים לחקיקה דחתה את הדבר, אבל הנה אתם רואים שיש גם רביזיה.

אופיר אקוניס: אז בבית הזה יש הסכמה.

אופיר אקוניס: כבוד השר, לא ידעתי שוועדת השרים לחקיקה דחתה את ההצעה להורדה לאפס, וחבר הכנסת שאמה הגיש רביזיה שגם היא מבקשת להוריד את זה לאפס.

אופיר אקוניס: גם אתה רעיונית תומך בביטול קנסות היציאה.

התקשורת משה כחלון: משרד התקשורת הביע תמיכה הבוקר בוועדת השרים.

התקשורת משה כחלון: שני משרדים חשובים התנגדו, משרד האוצר ומשרד המשפטים.

אופיר אקוניס: חברת הכנסת ברקוביץ, אנחנו דנים בקנסות היציאה.

אופיר אקוניס: הצעתנו נדחתה בוועדת השרים לחקיקה.

אופיר אקוניס: שר התקשורת תומך, אלא שמשרדי המשפטים והאוצר מתנגדים.

אופיר אקוניס: אפשר להגיש ערר, וגם הוגשה רביזיה על הסעיף.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אנחנו נמשיך להיאבק.

התקשורת משה כחלון: בדיוק.

התקשורת משה כחלון: אנחנו נכניע אותם בסוף.

אופיר אקוניס: אני מאוד מודה לך, שר התקשורת.

אופיר אקוניס: ליאת, בבקשה.

ליאת גלזר: אנחנו קוראים בסעיף קטן (9), עמוד 14.

ליאת גלזר: יש לנו קצת שינויים בנוסח, אז אקרא את הנוסח כפי שאנחנו מציעים אותו.

ליאת גלזר: אחרי סעיף 53א יבוא סעיף חדש, 53א1, שכותרתו "איסור הגבלה או חסימה".

ליאת גלזר: "(א) בסעיף זה – "בעל רישיון" – כהגדרתו בסעיף 51א; "כוחות הביטחון" – כהגדרתם בסעיף 13; "סחר" – כהגדרתו בסעיף 5(א1) לפקודת הטלגרף האלחוטי [נוסח חדש], התשל"ב-1972.

ליאת גלזר: (ב) בעל רישיון הוא מי שעוסק בסחר בציוד קצה שהוא ציוד רדיו טלפון נייד (בסעיף זה – ציוד קצה רט"ן), לא יגרום להגבלה או לחסימה כמפורט להלן, בעצמו או באמצעות אחר, לרבות בדרך של קביעת תעריפים.

ליאת גלזר: (1) הגבלה או חסימה של האפשרות הנתונה למנוי לעשות שימוש בכל שירות או יישום, המסופקים על גבי רשת האינטרנט; (2) הגבלה או חסימה של התכונות או המאפיינים המוכנים של ציוד קצה רט"ן; (3) הגבלה או חסימה של האפשרות הנתונה למנוי לעשות שימוש בציוד קצה רט"ן בכל רשת בזק ציבורית של בעל רישיון".

אתי בנדלר: תסבירי את העיקרון שבסעיף קטן (ב) לפני שתיכנסי להגבלות.

ליאת גלזר: כמו שנאמר פה, עניינו של הסעיף הזה הוא משהו שאנחנו נוהגים לכנות ניטרליות הרשת.

ליאת גלזר: הסעיף קובע איסור על שלושה סוגים של הגבלות או חסימות, והאיסורים מופנים גם למפעילי סלולר, חברות הרט"ן, וגם למי שעוסק בסחר בציוד קצה, כלומר  יבואנים, משווקים של מכשירי סלולר.

ליאת גלזר: אנחנו מדברים על שלושה סוגים של חסימות אסורות.

ליאת גלזר: הפסקה הראשונה מדברת על חסימות או הגבלות של שירותים או יישומים על גבי האינטרנט, למשל יישומי טלפוניה, סקייפ וכדומה, שיתוף קבצים ודברים מהסוג הזה.

ליאת גלזר: הפסקה השנייה מדברת על הגבלה או חסימה של התכונות או המאפיינים המובנים של ציוד קצה רט"ן, כלומר שלא ייווצר מצב שמביאים לכאן מכשירים שהם מלכתחילה מנוונים, למשל בלי אפשרות לבלוטוס וכדומה.

ליאת גלזר: הפסקה השלישית מדברת על מה שבשפת העם נקרא "סימלוק".

ליאת גלזר: האפשרות של מנוי לקחת את המכשיר שלו ולעבור עם המכשיר כמו שהוא לחברה אחרת.

ליאת גלזר: כיום ה"סים", אותו כרטיס חכם של המכשיר, הוא נעול.

ליאת גלזר: כלומר, על-מנת לעבור לחברה אחרת צריך לבקש מהחברה שאתה נמצא בה שתפתח את החסימה.

ליאת גלזר: זה לא עולה הרבה כסף, אבל עדיין זה עולה בין 70 ל-100 שקלים, ואנחנו בסעיף הזה מבקשים לאסור על הפרקטיקה הזאת.

אתי בנדלר: איפה נכנס הנושא של החסימה של האפשרות לעשות שימוש בסקייפ?

ליאת גלזר: בפסקה (1), שירותים או יישומים המסופקים על גבי רשת האינטרנט.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: דיברת על איסור ייבוא מכשירים.

ליאת גלזר: אנחנו מבקשים לאסור פעולות מכוונות שמביאות לכך שהמכשיר יבוא לארץ מנוון.

ליאת גלזר: בחו"ל המכשירים האלה מיוצרים עם שלל תכונות, ואיכשהו בדרך לארץ, בעקבות בקשה של היבואן או של מפעיל הרט"ן או של אחד מהגורמים האלה, מביאים אותם לארץ מלכתחילה מנוונים, ואנחנו רוצים לאסור את זה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מה קורה כשהוא מנוון?

ליאת גלזר: אין לך תכונות מסוימות במכשיר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: נניח שאני רוצה מכשיר הכי פשוט, לא רוצה לשלם על גלישה וכדומה.

ליאת גלזר: אם המכשיר מלכתחילה הוא כזה, אין שום בעיה.

ליאת גלזר: יש היום כל מיני סוגים של מכשירים, ואם היצרן ייצר את המכשיר בלי תכונות, אין בעיה.

ליאת גלזר: ברור שאנחנו מאפשרים.

ליאת גלזר: אנחנו רק לא רוצים שתהיה פעולה מכוונת של הסרת תכונות שקיימות במכשיר.

יהודה סבן: היבואן או הספק לא יכול לחסום.

יהודה סבן: אבל אם "אפל" עושה חסימות במכשירי האייפון שלה, זה העניין שלה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואז אתה משלם בעצם בשביל לשדרג את זה?

יהודה סבן: לא. אנחנו מנסים למנוע מצב שבו החברות הישראליות, בין אם זה היבואנים או חברות הסלולר, עושות חסימה לציוד הקצה שמתקבל מחוץ-לארץ.

יהודה סבן: מחוץ-לארץ הוא מגיע עם מגבלות, ועם המגבלות האלה הוא יכול להגיע ללקוח, וזה בסדר.

יהודה סבן: אנחנו לא רוצים שיוסיפו לו מגבלות נוספות.

אופיר אקוניס: תודה.

אופיר אקוניס: האם יש הערות נוספות?

חיים רמון: יכול להיות שכדאי לחשוב גם על איסור על הספקת ציוד כזה.

יהודה סבן: אני מציע שאם יש התייעצויות בתוך הממשלה, אנחנו נקיים אותן בצד, ואם נגיע להסכמות נעלה אותן בוועדה.

אופיר אקוניס: אני מציע, אדוני השר, שמעכשיו ואילך הפקידות הממשלתית תהיה מתואמת לפני הישיבה.

התקשורת משה כחלון: זו לא בקשה גדולה מדי?

אופיר אקוניס: אחרי המהפכה הסלולרית, זו המהפכה הבאה.

אופיר אקוניס: מי בעד הסעיפים שהוקראו, סעיפים קטנים (א) ו-(ב)?

אופיר אקוניס: מי נגד?

אופיר אקוניס: הצבעה בעד – 6 נגד – אין נמנעים – אין         	הסעיפים אושרו פה-אחד.

לאה ורון: חברת הכנסת יוליה שמאלוב-ברקוביץ מצביעה במקום חבר הכנסת ישראל חסון.

ליאת גלזר: אנחנו עוברים לסעיף קטן (ג), שהוא סעיף שנועד להגדיר מהם החריגים לאותו כלל שהסברתי קודם לכן.

ליאת גלזר: בסעיף הזה עשינו כמה שינויים.

ליאת גלזר: אני אקרא את הנוסח העדכני.

ליאת גלזר: "(ג) על אף הוראות סעיף קטן (ב) – (1) הוראות פסקה (1) של הסעיף הקטן האמור לא יחולו על חסימה או הגבלה כאמור באותה פסקה המתחייבים מניהול תקין והוגן של התנועה ברשת של בעל הרישיון.

ליאת גלזר: השר רשאי להורות באשר לתנאים בדבר ניהול תקין והוגן של התנועה כאמור".

ליאת גלזר: בסעיף (2) עשינו שינוי מבני: "הוראות פסקאות (1), (2) או (3) של הסעיף הקטן האמור לא יחולו" – וכאן כל הסיפא נמחקת ובמקומה בה – "בהתקיים אחד מאלה: (א) אם מנוי או קבוצת מנויים ביקשו זאת בבקשה פרטנית ומפורשת לגבי הפסקאות האמורות, כולן או חלקן, מבעל רישיון או ממי שעוסק בסחר בציוד קצה רט"ן; היתה בקשה כאמור, רשאים המנוי או קבוצת המנויים לפי העניין, ובעל הרישיון, לקבוע בהסכם ההתקשרות ביניהם כי לא ניתן יהיה להסיר את ההגבלה או החסימה או לקבוע את התנאים לעניין הסרת ההגבלה או החסימה כאמור באותן פסקאות".

יהודה סבן: ההסגה מדברת על בקשה של המנוי.

יהודה סבן: רוצים להבהיר שאין כאן הכוונה לאיזשהו הסכם גנרי שיוכן על-ידי החברות, ואז כל מה שהלקוח יצטרך לעשות זה לסמן V שהוא מבקש שכן תהיה איזושהי החרגה, שכן תהיה חסימה.

יהודה סבן: אנחנו לא רוצים את זה.

יהודה סבן: אנחנו רוצים שרק במקרים מאוד מיוחדים שבהם הלקוח מיוזמתו יפנה לחברה ויבקש ממנה את אותה החרגה או חסימה, אז הדבר ייעשה, ולא מתוך איזשהו רצף של הסכם שלם שיכניסו לתוכו עוד סעיף קטן, שסך הכול הלקוח יצטרך לחתום עליו מבלי שהוא שם לב ובכך ייצור חסימה שאחר כך הוא לא יוכל להשתחרר ממנה.

אופיר אקוניס: מה זו בקשה פרטנית ומפורשת?

ליאת גלזר: זה נועד לטפל במה שיהודה הציג.

ליאת גלזר: הרעיון פה הוא מצד אחד כן לאפשר חריג, מכיוון שיש קבוצות של מנויים שכן רוצות הגבלות או חסימות ואנחנו רוצים לאפשר את זה.

ליאת גלזר: מצד שני, אנחנו לא רוצים שבאמצעות הסעיף הזה עכשיו בכל חוזה אחיד של חברה סלולרית יהיה סעיף קטן שאף אחד לא ראה אותו, שאומר שהמנוי שחתם על כל עשרות הדפים הסכים לכך שהוא מקבל שירות או מכשיר חסומים בלי שהוא באמת שם לב לכך.

ליאת גלזר: לכן נועדה התוספת, שזאת צריכה להיות הסכמה מפורשת, הסכמה פרטנית של אותה קבוצה.

ליאת גלזר: בנוסף חשוב להדגיש, שהרישא אומרת: הוראות הסעיף לא יחולו אם מנוי או קבוצת מנויים ביקשה זאת.

ליאת גלזר: ברור שהם לא יחולו לגבי אותו מנוי או קבוצת מנויים.

ליאת גלזר: זה לא שברגע שקבוצת מנויים אחת ביקשה שיהיה לה מכשיר מנוון, או שאני ביקשתי לחסום את האינטרנט מהטלפון של הבת שלי, עכשיו החובה עצמה של הניטרליות של פתוח לא חלה בכלל לגבי שאר המנויים.

ליאת גלזר: אם צריך להבהיר את זה בנוסח, אז נבהיר את זה בנוסח.

ליאת גלזר: בעינינו זה ברור, ההגבלה והחסימה לא יחולו לגבי מי שביקש את זה, לא לגבי כלל המנויים שהם רוצים לקבל מכשירים ושירות פתוח.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת מוזס, בבקשה.

מנחם אליעזר מוזס: אני רוצה שתתנו לי הסבר על החוק הזה שתיקנתם כאן.

מנחם אליעזר מוזס: על פניו נראה שזה בסדר, אבל אני רוצה להיות בטוח בעניין הטלפונים הכשרים – 057311 של מירס או 052769 של חברת סלקום, מה שנקרא "הקומות הכשרות".

מנחם אליעזר מוזס: אם אני רכשתי טלפון מאותה חברה, אני רוצה להיות בטוח שאם אני משדרג מכשיר או כל דבר אחר, שאני אוכל להחזיק אצלי את המספר הזה ושזה לא יהיה פתוח ופרוץ לכל עבר.

מנחם אליעזר מוזס: שלא יהיה מצב שהקומה הזאת גם תהיה פתוחה לכל מיני מרעין בישין שאין לי עניין בהם.

ליאת גלזר: לכן הצענו עכשיו נוסח שהוא שונה מהנוסח שהופיע בהצעת החוק.

אתי בנדלר: אותי הנוסח לא מספק, ודווקא מהכיוון השני.

אתי בנדלר: אני מייד אעיר על כך.

ליאת גלזר: הנוסח כרגע נועד לאפשר שני דברים.

ליאת גלזר: האחד, את העיקרון שהופיע גם בהצעת החוק, וזה שמנויים או קבוצת מנויים שרוצה קו כשר, מותר לחסום לה, כי הם רוצים את זה, הם מבקשים את החסימה.

ליאת גלזר: בנוסף אנחנו מאפשרים לקבוע בתנאים של ההתקשרות בין קבוצת המנויים והחברה שמספקת להם את הקומה הכשרה, למשל, שלגבי המכשירים האלה והתוכנית הזאת אסור להסיר את החסימה, או שיש תנאים להסרת החסימה, וזו התופסת שקראתי עכשיו בסוף הסעיף.

יצחק וקנין: אני שואל את החברות – האם על-פי הסעיף הזה מי שנמצא בקומה כשרה יכול לקבל גם את אותם דברים שהוא לא היה מקבל אותם לפני הצעת החוק?

איתמר ברטוב: אני אנסה לפשט את העניין.

איתמר ברטוב: אם רוצים להסדיר את העניין, כדאי להימנע מללכת סחור-סחור ולדבר על העניין ישירות.

איתמר ברטוב: ההסדר שרוצים להגיע אליו, שאדם שרכש טלפון עם קידומת מסוימת לא תהיה לו אפשרות לצאת מההסדר הכשר – לזה לא ניתן מענה.

יצחק וקנין: אם לזה לא ניתן מענה, אני מודיע לכם שיש בעיה עם זה.

יצחק וקנין: לא סתם שאלתי את השאלה.

יצחק וקנין: אנחנו עמלנו קשה מאוד לבנות וליצור את הקומות הכשרות.

יצחק וקנין: לא סתם עשינו את הדבר הזה.

יצחק וקנין: אם הדבר הזה, חלילה וחס, בחקיקה עכשיו יפרוץ את הדבר של הקומות הכשרות, זאת בעיה.

כרמל שאמה-הכהן: איך זה פורץ?

יצחק וקנין: אני לא יודע.

יצחק וקנין: אני לא מבין כלום.

יצחק וקנין: אני דואג שלא ייכנס חומר, כיוון שבנינו פה מערכת עם החברות.

יצחק וקנין: אני לא רוצה שהילד שלי ייכנס, חלילה וחס, לכל מיני דברים שאני לא רוצה שהוא ייכנס אליהם.

יצחק וקנין: אם אתם רוצים, תעשו מה שאתם רוצים.

כרמל שאמה-הכהן: אבל איך זה קשור לזה?

יצחק וקנין: זה קשור, מכיוון שיש פה מגבלה.

יצחק וקנין: זה עלול להיות בתוך הרשת הכללית של אותה קומה.

יצחק וקנין: רק מי שיבקש חסימה יקבל את החסימה.

יצחק וקנין: מי שלא יבקש את החסימה לא יקבל אותה.

מנחם אליעזר מוזס: הקומות הכשרות צריכות להיות חסומות.

יצחק וקנין: אנחנו בנינו את הקומות הכשרות, עם החברות.

אופיר אקוניס: יהודה, איזו התנגדות יש שכל הקומה תהיה חסומה?

יצחק וקנין: גם היום היא סגורה.

יצחק וקנין: החקיקה הנוכחית באה לפתוח אותה.

יצחק וקנין: יש לי חששות.

ליאת גלזר: אני רוצה להסביר איך ניסינו להפיג את החששות, וככל שעדיין אתם חושבים שיש בעיה, נדבר עליה.

ליאת גלזר: העיקרון של קומה כשרה, העיקרון שבאה קבוצה של מנויים לחברה ואומרת: אני רוצה תוכנית עם מכשיר שהם מוגבלים מלכתחילה, זה מופיע בסעיף.

ליאת גלזר: כלומר, האיסור לחסום לא חל לגבי מי שמבקש את זה.

ליאת גלזר: זה החלק הראשון.

ליאת גלזר: כלומר, הקומות הכשרות כמו שהן היום, עם אותם מאפיינים, מבחינת הצעת החוק הן לגיטימיות.

יצחק וקנין: זה לא קיים בכל הקומות.

יצחק וקנין: בשאר הקומות אתה צריך לבקש חסימה, ופה זה חסום מראש.

ליאת גלזר: נשאלת השאלה מה קורה עם מנוי שהוא בקומה הכשרה, טלפון כשר, והוא החליט עם עצמו שהוא לא רוצה יותר.

מנחם אליעזר מוזס: הוא החליט להטריף את זה.

ליאת גלזר: הוא רוצה טלפון פתוח.

ליאת גלזר: אנחנו אמרנו פה, שאם אתה רוצה עכשיו טלפון פתוח אתה לא יכול במסגרת הקומה הכשרה והטלפון הכשר.

ליאת גלזר: אם יהיה כתוב בחוזה של הקו הכשר שאסור לפתוח את החסימות של הטלפון הזה ושל התוכנית הזאת, אז המנוי שרוצה להשתחרר מהחסימות יצטרך ללכת ולקבל תוכנית חדשה.

מנחם אליעזר מוזס: לקבל מספר חדש, זה מה שאנחנו רוצים.

יצחק וקנין: מקובל עלי.

יצחק וקנין: השאלה היא אם זה מקובל על החברות.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת וקנין, חברות יעמדו בחוק.

אופיר אקוניס: הם יוציאו היום הודעה שהם מקבלים את החוק.

אופיר אקוניס: זה היה מדהים מה שאמרה היום אחת החברות.

אופיר אקוניס: נשאלתי על התגובה הזאת בשידור, וכמעט נעתקו מלים מפי.

אופיר אקוניס: באמת תודה רבה, זה יפה שעומדים בלשון החוק.

מנחם אליעזר מוזס: אדוני היושב-ראש, נשמע מהחברות מה הם אומרים, האם הם מסוגלים לעשות את זה.

מנחם אליעזר מוזס: כי אתי אומרת שזה עדיין לא מספק אותה.

אתי בנדלר: אותי לא מספק משהו אחר.

ליאת גלזר: השינוי שהכנסנו עכשיו מאפשר לחברה לכתוב בחוזה שלה, בהסכם שלה עם קבוצת המנויים, שאת ההסכם הזה אסור לפתוח.

מנחם אליעזר מוזס: למה קבוצת מנויים ולא מנוי אחד?

ליאת גלזר: גם וגם.

כרמל שאמה-הכהן: האם זו לא פרצה שיחילו את זה על שאר הלקוחות?

אתי בנדלר: בדיוק, זו ההערה שאני רוצה להעיר.

ליאת גלזר: לשאלתו של חבר הכנסת שאמה, זה מה שיהודה ואני אמרנו בראשית הדברים.

ליאת גלזר: המטרה היא שזה יהיה חריג.

ליאת גלזר: אין מטרה שהחברות יכניסו את זה בסעיף שאף אחד לא רואה וזה עכשיו יחול על כל המנויים, כולם יקבלו מכשירים מנוונים.

ליאת גלזר: זה ממה לא תכלית הסעיף.

ליאת גלזר: הכוונה היא לגבי אותם מנויים שבמפורש, בבקשה נפרדת, מבקשים את זה, רוצים את זה.

כרמל שאמה-הכהן: אז להגביל את זה רק לקומות הכשרות.

ליאת גלזר: זה לא רק לקומות הכשרות.

ליאת גלזר: אם הורה רוצה להגביל את הילד?

אופיר אקוניס: מי שיבקש לצאת, תהיה לו בקשה מיוחדת.

איתמר ברטוב: מדובר כשבא איש קשר של חברה שהיא לקוח אחד עם הרבה מנויים וסוגר הסכם בעל אופי מסוים.

איתמר ברטוב: המגזר שמדובר בו הוא לא קבוצה שבהכרח אפשר להגיד שהוא קבוצה סגורה, שאני סוגר עם אחד אז סגרתי עם כל הקבוצה.

איתמר ברטוב: אגב, אני לא בעל עניין פה.

איתמר ברטוב: הבקשה האמיתית היא, שבמספרים עם קידומת מסוימת לא תהיה שום אפשרות לפרוץ אותם.

איתמר ברטוב: לפי מה שנאמר, יכול לבוא פלוני ולהגיד: אני מישיבה אלמונית, אנחנו 16 חברים ואנחנו לא רוצים את הסעיף הזה בהסכם.

איתמר ברטוב: אני לא יכול להגיד לו שאני לא נותן לו את זה.

מנחם אליעזר מוזס: תן להם מספר לא כשר.

איתמר ברטוב: ההסדר המבוקש, כמו שאני מבין אותו ושייתן פתרון אמיתי לנושא שמועלה כאן, שלא תהיה אפשרות בקידומת מסוימת לתת טלפון שיש בו איזושהי אופציה שהוא יהיה עם פתיחות לשירותים מסוימים.

איתמר ברטוב: זאת הכוונה.

ליאת גלזר: תכתוב את זה בחוזים שלך לגבי הקומה הכשרה.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת מקלב, בבקשה.

אורי מקלב: אין ספק שכל אדם, גם היום, שבא ורוצה למנוע ולהחריג את עצמו שהוא לא רוצה לקבל שירות תוכן מסוים, יכול להיות בכל הקומות.

אורי מקלב: יש קומות שבהן יש ייחוד של כל הקומה, שהיא קומה שכולה מוחרגת מכל שירותי התוכן שהגדירו אותם מראש.

אורי מקלב: עכשיו אומרים שגם בקומה הזאת אפשר לבקש את זה ומבקשים את זה, ואדם לא יוכל להגיד שלא.

אורי מקלב: אנחנו רוצים משהו אחר, שלחברה יהיה מותר להקצות קומת מספרים ששם מראש אף אחד לא יכול להגיד שהוא כן רוצה שירותים כאלה.

אורי מקלב: עד עכשיו מדברים על אדם, קבוצת אנשים שרוצים כך או אחרת בקומה הזאת.

אורי מקלב: אנחנו רוצים להגיע למצב, שלחברה יהיה מותר להקצות קומה כשרה, קומת מספרים שברור מאוד שהיא לא יכולה לשנות גם היא אם רוצה.

אורי מקלב: גם אם מישהו יגיד שהוא רוצה להיות במספר הזה ובכל זאת להיות פתוח לכל השירותים האלה, זה לא יהיה אפשרי.

אורי מקלב: זה מה שקיים היום.

אורי מקלב: אנחנו לא מבקשים תוספת על מה שקיים היום.

אורי מקלב: בגלל שעשו חוק, שהחברות מעצמן חוסמות, והחוק אומר שהחברות לא יכולות לחסום, יבוא אדם מהקומה הכשרה ויגיד שלא יכולים לחסום אותו.

אורי מקלב: אנחנו רוצים לתת לזה עוגן חזק, שמראש ידעו שלחברה יש זכות להעמיד קומה שהיא קומה כשרה, ואז אנחנו פותרים את כל הבעיה.

יצחק וקנין: אומרים לי פה יועצים משפטיים שהסעיף הוא בסדר כפי שהוא מנוסח.

אתי בנדלר: אני חושבת שהסעיף איננו בסדר כמו שהוא מנוסח.

מנחם אליעזר מוזס: אתי אומרת שזה לא בסדר.

ליאת גלזר: אתי אומרת שזה לא בסדר מהכיוון השני.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: למה לא כותבים "למעט קומה כשרה"?

ליאת גלזר: אנחנו לא עוסקים כאן בענייני מספור.

אופיר אקוניס: היועצת המשפטית, בבקשה.

אתי בנדלר: הנושא הזה של מה שמכונה בז'רגון קומה כשרה איננו מעוגן כפי שהוא במונחים המשפטיים, ולכן נעשה כאן איזשהו ניסיון לתת תמונת מצב משפטית לדבר מסוים, ולדעתי הפתרון שנמצא עלול להיות רחב מדי ולחסום גם כאלה שחברי הכנסת  וקנין ומוזס ומקלב וגפני לא התכוונו לכך.

אתי בנדלר: קודם כל, אנחנו יודעים מה זה מנוי.

אתי בנדלר: אינני יודעת מה זה קבוצת מנויים, וזה לא הוגדר כאן.

אתי בנדלר: אני רוצה לחשוב על קיבוץ מסוים, אני רוצה לחשוב על מעביד מסוים.

אתי בנדלר: לצורך העניין אני לא רוצה לחשוב דווקא על הטלפונים הכשרים.

אופיר אקוניס: עם מעבידים אין בעיה, נכון?

אתי בנדלר: אינני יודעת.

אופיר אקוניס: הכנסת מחליטה משהו, למשל היא חוסמת את כל שירותי עדכוני האס.אם.אס של עדכוני החדשות.

אתי בנדלר: היא חוסמת כל מיני יישומים של טלפונים שהיא נותנת לעובדיה, לצורך העניין.

אתי בנדלר: כידוע, אני עשויה לפרוש יום אחד מהכנסת, כמו כל אחד מאתנו, ולהישאר עם מספר הטלפון שניתן לי כמשתמש ולהפוך להיות מנויה ישירה.

אתי בנדלר: אבל בעצם, בהתאם לנוסח הזה, אם הוסכם מראש שאני לא אוכל לבקש הסרת החסמים, הרי גם כשאפרוש לגמלאות ואגדל את נכדיי לא אוכל לבקש את הסרת היישומים האלה.

אתי בנדלר: אני חושבת שלא לזה התכוונו, ואני התחלתי דווקא מהמקרה הזה.

אתי בנדלר: כפי שהבהרתי גם בשיחות האישיות שהיו לנו, ועכשיו אני מדברת על הטלפונים הכשרים, גם אם יש יחיד בתוך הקבוצה הזאת שרחמנא ליצלן רוצה לצאת מהקבוצה, אני לא חושבת שאנחנו רשאים לחסום את האפשרות שלו לעשות את זה.

אתי בנדלר: אומרים בצדק, אבל לפחות שהוא לא יישאר באותה קומה שאיננה מוגדרת כאן, שיצא לגמרי, שיפרוש מהקבוצה גם במובן של המספר, יחזיר את הטלפון ויהיה מנוי חדש עצמאי.

אתי בנדלר: אני לא חושבת שצריכים לגרום לו להיות מנוי חדש למשל במובן זה שהוא יצטרך להתחייב לתקופת התקשרות חדשה ולא ליהנות מההטבות וכו'.

אתי בנדלר: אני חושבת שבמקרה כזה, אם יחיד רוצה לפרוש מקבוצת המנויים שעדיין אינני יודעת מהי, החברה בעלת הרישיון תצטרך להיענות לבקשת היחיד במקרה הזה ולהעניק לו מכשיר חדש מאותו סוג, או שווה ערך.

מנחם אליעזר מוזס: אבל לא מאותו מספר, לא מאותה קומת מספרים.

אתי בנדלר: את עניין המספר אפשר להתנות בהסכם ההתקשרות, שזה לא יהיה באותו מספר, והוא צריך להיות מודע לזה.

אתי בנדלר: אבל אי-אפשר לחסום את דרכו של היחיד החוצה אל מחוץ לקבוצה, בין אם זה יחיד שהיה משתמש של מעביד מסוים או בקיבוץ מסוים ובין אם מדובר ביחיד שנמנה על הקבוצה שמקבלת  טלפונים כשרים.

אתי בנדלר: בכל מקרה, צריך לאפשר ליחיד לפרוש מהקבוצה ולקבל את השירותים לא כמנוי מתחיל.

יצחק וקנין: לא באותה קומה.

יצחק וקנין: שיקבל מה שהוא רוצה, אני בעד זה, תנסחי את זה כפי שאת רוצה.

אתי בנדלר: תקראו את הנוסח.

אתי בנדלר: כתוב שאפשר למנוע את זה ממנו.

יצחק וקנין: אני לא רוצה שמי שבקומה שלי יוכל לקבל את אותם שירותים.

יצחק וקנין: אין לי בעיה שיקבל את זה במקום אחר.

אתי בנדלר: בסדר גמור.

אתי בנדלר: החברה בעלת הרישיון תהיה חייבת להיענות לבקשתו ולתת לו מכשיר חדש שאיננו חסום, או שווה ערך, ולא לחייב אותו על המעבר הזה.

אתי בנדלר: לא לראות אותו כמנוי חדש לצורך העניין.

אופיר אקוניס: אני רואה בפעם הראשונה את המכשיר המאושר.

מנחם אליעזר מוזס: יש 350,000 מכשירים כאלה, כולל יוסי שריד שהתפאר בכך שהוא רכש כזה מכשיר, כי זה מונע ממנו הרבה כאבי ראש, כפי שהוא אמר.

אתי בנדלר: אין לי בעיה שהוא יחזיר את המכשיר לחברה, כדי שהוא לא יוכל לעשות שימוש, ויקבל מכשיר אחר.

אבי רימון: יש לי זכות ראשונים לגבי הקונספט של המכשיר הכשר, כי אני בין הוגי הרעיון.

אבי רימון: הנוסח, כפי שהוצע על-ידי משרד התקשורת, תואם להסדר המקובל של הקומות הכשרות.

אבי רימון: אני חושב שהדאגה שהיועצת המשפטית הביעה מקבלת פה ביטוי, כי לא בהכרח ההגבלה היא קבועה.

אבי רימון: יכול להתקשר מנוי עם מפעיל הרט"ן ולסכם על הגבלה זמנית, ואז באותו מקרה הוא יוכל לבקש להסיר את ההגבלה.

אבי רימון: במקרה של ההסדר הכשר ההגבלה היא קבועה מהטעם שהיה רצון שיהיה ביטוי חיצוני למכשיר הכשר.

אבי רימון: לכן ההגבלה היא קבועה.

קובי שמש: נניח שהמנוי נמצא בקומה הכשרה, יש לו שתי אפשרויות, או שהוא נשאר או שהוא יוצא.

קובי שמש: אם הוא יוצא, מעבירים את הרפורמה של הנושא של ה"סים לוק".

קובי שמש: כלומר, המנוי יכול לקחת את המכשיר שלו ללא המספר שלו  ולעבור לקומה אחרת, ולצורך העניין הוא לא יהיה כשר.

קובי שמש: אם הוא נשאר, הוא נשאר עם הקומה הכשרה שלו.

קובי שמש: כלומר, אין פה משהו פתוח.

קובי שמש: אם הוא רוצה לעזוב, הוא לוקח את המכשיר, מקבל מספר חדש, ואז הוא לא חלק מהקומה הכשרה.

קובי שמש: אם הוא מחליט להישאר, הוא נשאר עם הקומה הכשרה, עם כל המגבלות שהוא לקח על עצמו בהתחלה.

קובי שמש: הסוגיה הזאת היא סגורה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל אם הוא לוקח סים?

קובי שמש: לא סים.

קובי שמש: הסים זה מספר סלולר.

קובי שמש: הוא לוקח מספר חדש.

מנחם אליעזר מוזס: הוא לא יכול לקחת מכשיר שכתוב עליו שהוא מאושר, וזה יהיה טרף.

מנחם אליעזר מוזס: זה כמו הונאה בכשרות.

קובי שמש: זה רק המכשיר הסלולארי, זה לא המספר.

קובי שמש: זאת לא הבעיה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: מדוע לא מחריגים בתוך הצעת החוק את הקומה הכשרה, שזה לא יחול על קומה כשרה?

לאה ורון: אני בפתח הדיון שאלתי מה זה בכלל קומה כשרה.

לאה ורון: אם זה יהיה כתוב בחוק, ידעו מה זו קומה כשרה?

ליאת גלזר: אנחנו לא עוסקים  ולא מתכוונים לעסוק כאן במספור.

יצחק וקנין: צריך להבין את המגבלות של משרד המשפטים להכניס את זה.

מנחם אליעזר מוזס: אני גם לא רוצה להפוך את זה לדת ומדינה.

נגה רבינשטיין: יכול להיות שאני בשביל הילדים שלי ארצה לחסום את זה, בלי קשר לשאלה של כשרות.

יצחק וקנין: נכון.

יצחק וקנין: זה לא מחייב רק ציבור דתי, דרך אגב.

יצחק וקנין: הנוסח שהם הביאו מקובל עלינו.

אופיר אקוניס: חבר הכנסת מוזס, האם מקובל עליך הנוסח הממשלתי?

מנחם אליעזר מוזס: אני לא יודע.

מנחם אליעזר מוזס: שמעתי מאתי שיש בעיה.

אופיר אקוניס: אם הבנתי נכון, אתי לקחה את פרשנותה למקום הפוך.

אופיר אקוניס: הבנו את הנוסח.

אופיר אקוניס: הדיון התקיים.

אופיר אקוניס: נצביע אם נקבל או לא.

נגה רבינשטיין: גם ליועצת המשפטית של הוועדה אנחנו רוצים לומר, שכל מנוי, גם במסגרת הקבוצה, יצטרך לתת את ההסכמה המפורשת שלו, הסכמה מדעת מלכתחילה.

נגה רבינשטיין: אם את חושבת שיש צורך בהבהרה בעניין הזה, אנחנו נוכל להעביר את זה.

אתי בנדלר: בוודאי.

אתי בנדלר: הנוסח צריך לתת לזה ביטוי.

נגה רבינשטיין: כמובן, ברמה הניסוחית ניתן לזה ביטוי.

אתי בנדלר: אני רוצה להבהיר, שהבקשה הפרטנית והמפורטת צריכה להיות במסמך נפרד, כפי שמקובל הרבה מאוד פעמים בחוק הגנת הצרכן.

אופיר אקוניס: תודה.

אבי רימון: אני לא רואה סיבה שמנוי יסכים להגביל סתם כך את היכולת שלו לעבור עם המכשיר מרשת רט"ן אחת לרשת רט"ן אחרת.

אבי רימון: יכול לבוא מפעיל רט"ן ולהגיד ללקוח: אם תתחייב שלא לעבור, אני אתן לך הטבה מסוימת.

אבי רימון: ואז יצרנו פה חסם תחרותי.

ליאת גלזר: אני רוצה להגיד מה היתה הכוונה.

ליאת גלזר: כמו שאמרנו, הסעיף השלישי בסוגי ההגבלה מדבר על ה"סים לוק".

ליאת גלזר: זה אומר שהסים שלך מזוהה עם הרשת שלך, ואם אתה רוצה לעבור לרשת אחרת אתה צריך לבצע פעולה.

ליאת גלזר: זה לא שאתה לא יכול לעבור לרשת אחרת, אלא שצריך לבצע פעולה.

ליאת גלזר: הסיבה שהכנסנו לגדר החריגים גם את הסעיף השלישי היה שלהבנתנו חלק מהמאפיינים של טלפונים כשרים מחייבים שהסים יהיה נעול.

אתי בנדלר: איך תמנעי את מה שאמר חבר הכנסת?

ליאת גלזר: אם זה ביוזמת החברה ולא ביוזמת המנוי, הרי שזה לא עולה בגדר הוראת החוק.

ליאת גלזר: זה אמור להיות לבקשת מנוי.

אתי בנדלר: בוודאי שזה לבקשת מנוי.

אתי בנדלר: הוא יבקש את זה לאחר שיסבירו לו את היתרונות הגלומים בבקשה הזאת.

אתי בנדלר: זו גם אחת ההערות שהערתי לכם.

אופיר אקוניס: יש לך הצעה?

אתי בנדלר: אין לי כרגע הצעה, כי לא נתתי את דעתי על העניין הזה.

אתי בנדלר: אם רוצים להצביע כאן ועכשיו, אני לא יכול לעשות שיפורים בשליפה.

יהודה סבן: אולי אפשר להצביע על העיקרון, לפיו צריך להיות ברור שהבקשה היא בקשה של הלקוח מיוזמתו.

אתי בנדלר: הרי חסמנו עכשיו את זה שאי-אפשר לפנות ללקוח בהצעות פרסומיות בטלפון, אז עושים את זה בצורה כזאת שהלקוח מבקש.

אתי בנדלר: מתגברים על כל הדברים האלה.

אבי רימון: אני מציע לצורך העניין הזה, על-מנת לא לפגוע בכשרות, שהיכולת להגביל את הסים תנבע רק מהצורך להגביל משהו אחר.

אבי רימון: כלומר, אם אני צריך להגביל את הסים בשביל ליצור הגבלה אחרת, זה יהיה מותר.

קובי שמש: אנחנו לא רוצים להגביל את הסים.

אופיר אקוניס: מי בעד הצעת הממשלה?

אופיר אקוניס: מי נגד?

אופיר אקוניס: מי נמנע?

אופיר אקוניס: הצבעה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין     	תודה.

אופיר אקוניס: הסעיף אושר.

אתי בנדלר: זו הצעה גורפת, שעלולה להיות לרעת הצרכנות.

אתי בנדלר: אבל אם זה מה שהוועדה מחליטה, אז זה מה שיהיה.

יהודה סבן: אנחנו לא משוכנעים שבנוסח הנוכחי שהגשנו...

אופיר אקוניס: אתם הצעתם את הנוסח הזה.

אופיר אקוניס: הממשלה הציעה את הנוסח הזה.

יהודה סבן: יכול להיות שיש כאן טעות ויכול להיות שצריך לעשות פה הבהרה של הנוסח.

אופיר אקוניס: אז תתקן.

אופיר אקוניס: שהממשלה תבקש רביזיה, כפי שעשתה בחוק הרשות השנייה אלפי פעמים.

יהודה סבן: אנחנו חושבים שההערה של היועצת המשפטית של הוועדה היא הערה נכונה.

יהודה סבן: אם אפשר להצביע כאן על העיקרון הזה, ולאחר מכן הנוסח הסופי יגובש בימים הקרובים בין היועצת המשפטית של הוועדה לבין היועצים המשפטיים.

מנחם אליעזר מוזס: הרי הצבענו.

אופיר אקוניס: תודה רבה.

אופיר אקוניס: אם הממשלה רוצה רביזיה על הצעתה שלה, שתגיש רביזיה.

אופיר אקוניס: תתייעצו ותחליטו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש פה התייחסות מאוד חשובה של היועצת המשפטית, וצריך לבדוק.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ההתייחסות שלך היא מאוד חשובה פה.

אתי בנדלר: מה לעשות?

אתי בנדלר: יותר מאשר לדבר אינני יכולה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אז אולי אפשר להכניס את זה לסעיף אחר.

אתי בנדלר: זה קשור לסעיף הזה.

נגה רבינשטיין: היועצת המשפטית, את רוצה שנעבור על הנקודות שמבחינתך הן כרגע מדאיגות?

אתי בנדלר: זה תלוי ביושב-ראש הוועדה.

אופיר אקוניס: משרד האוצר מבקש להגיש נוסח חדש לסעיף הזה, ואז תצטרך להציג אותו שוב בפני הוועדה, כי חברי הכנסת בוודאי ירצו לראות את הנוסח החדש.

אופיר אקוניס: אני מקבל את הבקשה.

אופיר אקוניס: הממשלה מגישה רביזיה, בקיצור.

לאה ורון: יהודה זו לא הממשלה, עם כל הכבוד.

לאה ורון: הממשלה זה שר האוצר, במקרה של יהודה, אלא אם כן אדוני מאמץ את בקשתו של יהודה.

אתי בנדלר: או אחד מחברי הוועדה.

אופיר אקוניס: אמרתי שאני מאמץ את בקשתך לנוסח שיתואם.

דנה נויפלד: אם אפשר שהיועצת המשפטית תשלים את הערותיה.

אתי בנדלר: לא עכשיו.

אופיר אקוניס: לא עכשיו.

אופיר אקוניס: היא הודיעה שהיא לא יכולה עכשיו.

אופיר אקוניס: הנוסח הזה הוא תוך כדי דיון, אז יהיה עוד דיון.

מנחם אליעזר מוזס: אני  יכול להבין מזה שהנוסח הזה הוא רק על תנאי?

אופיר אקוניס: הנוסח הזה הוצבע ואושר.

אופיר אקוניס: עכשיו הממשלה הציעה לעשות ניסוח חדש.

מנחם אליעזר מוזס: מי זו הממשלה כאן?

נחמן שי: זו שאלה חזקה מאוד, מי זו הממשלה כאן.

לאה ורון: במקרה הזה נציג האוצר ביקש בשם משרד האוצר, ויושב-ראש הוועדה אימץ את בקשתו של נציג האוצר להגיש בקשה לדיון מחדש.

יהל בן-נר: אני רוצה שבמסגרת הנוסח החדש יהיה איזשהו אזכור או איזושהי התייחסות לזה שבאמת בקומה הכשרה, אם מישהו ירצה לפתוח אנחנו נצטרך להעביר אותו למספר אחר.

נגה רבינשטיין: אנחנו לא עוסקים כאן במספרים.

יהל בן-נר: אבל אנחנו צריכים גם להגן על עצמנו.

יהל בן-נר: אם האמירה שלך בדברי ההסבר שאני יכולה לעגן את זה, זה מספק אותי.

נגה רבינשטיין: אנחנו לא עוסקים במספרים, אנחנו פשוט מבהירים.

נגה רבינשטיין: אין דברי הסבר, כבר היו.

נגה רבינשטיין: דברי הסבר לא כותבים אחרי שיש פרסום ברשומות.

אופיר אקוניס: מר סבן, בבקשה.

יהודה סבן: הוועדה הצביעה על הסעיף, ואנחנו מקבלים את זה באופן מלא.

יהודה סבן: אנחנו נעבור שוב במהלך השבוע על הנוסח.

יהודה סבן: אם נחשוב שיש דברים שצריך לתקן, אנחנו נבקש משר האוצר ומשר התקשורת להגיש רביזיה ונעלה את זה לדיון מחדש.

יהודה סבן: ואם לא נעשה כן, הסעיף יישאר כפי שהוא הוצבע כאן על-ידי הוועדה.

אופיר אקוניס: למה?

אופיר אקוניס: יכול להיות שיהיה חבר כנסת אחר שיגיש רביזיה.

יהודה סבן: זה תמיד נכון.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להגיש רביזיה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כי זה נושא מאוד חשוב, ואני רוצה לבדוק את זה.

אופיר אקוניס: בקשתך נרשמה.

אופיר אקוניס: אגב, אנחנו גם נגיש ערר על החלטת ועדת שרים היום, לא לקבל את ההצעה שלנו לביטול קנסות היציאה, באמצעות שר.

אופיר אקוניס: אני מאוד מצטער על ההחלטה של משרד האוצר.

אופיר אקוניס: שר התקשורת הודיע פה שהוא תמך בהצעת החוק, וגם משרד המשפטים וגם משרד האוצר פעלו בניגוד לאינטרס הצרכני.

דנה נויפלד: אנחנו אמרנו שזה נדון בוועדה, לא התנגדנו.

אופיר אקוניס: אני מודיע לכם שאנחנו נביא את זה להצבעה ביום רביעי ואנחנו נבחן מה קורה במליאה.

אופיר אקוניס: אנחנו נפעל לחופש הצבעה לקואליציה.

דנה נויפלד: לא התנגדנו לזה.

דנה נויפלד: אמרנו שהיא מיותרת, כי היא נדונה בוועדת כלכלה לפני שבוע.

אופיר אקוניס: אז מה?

אופיר אקוניס: והיתה שם החלטה אחרת.

דנה נויפלד: של יושב-ראש הוועדה.

אופיר אקוניס: לא שלי.

אופיר אקוניס: זו היתה הצעה ממשלתית.

אופיר אקוניס: זכותנו להביא את זה למליאה ביום רביעי.

דנה נויפלד: אבל זה לא קשור למשרד המשפטים.

אופיר אקוניס: אז למי זה קשור?

דנה נויפלד: לשרים שישבו והחליטו.

אופיר אקוניס: חברת הכנסת ברקוביץ הגישה רביזיה.

אופיר אקוניס: הרביזיה נרשמה.

אופיר אקוניס: סעיף (ב), בבקשה.

ליאת גלזר: בסעיף (ב) פיצלנו את הסעיף שהיה קודם, לא עשינו שינוי מהותי: " (ב) אם השר התיר זאת לגבי הפסקאות האמורות, כולן או חלקן, במקרים מיוחדים, לרבות לבקשת כוחות הביטחון".

ליאת גלזר: כאן אנחנו רוצים להוסיף תוספת לעניין שיקול הדעת של השר, שהוא מאשר זאת לבקשת כוחות הביטחון, וזאת לבקשת היועצת המשפטית של הוועדה.

ליאת גלזר: בסוף הסעיף שקראתי אנחנו מבקשים להוסיף: "לעניין זה, השר יקבע הוראות כאמור בשים לב לשיקולים הקבועים בסעיף 4(ב)(1) לחוק התקשורת".

אתי בנדלר: בשים לב לאילו שיקולים?

נגה רבינשטיין: בשים לב לשיקולים הקבועים בסעיף 4(ב)(1) לחוק התקשורת, שאלה אותם שיקולים של תחרות, טובת הציבור, מדיניות הממשלה, באותו אופן שזה מוזכר בסעיף 13 לחוק התקשורת, שגם הוא סעיף ביטחוני.

נגה רבינשטיין: נציע שזה יהיה "יורה" במקום "יקבע", כדי שהמתכונת המנהלית תהיה פתוחה לעניין מתן ההוראות.

נגה רבינשטיין: השר יורה הוראות.

אתי בנדלר: אני גם הצעתי לשקול, וחשבתי שהשר אוהד את הרעיון, שהוראה כאמור תהיה לתקופה קצובה שניתן להאריכה מעת לעת.

אתי בנדלר: השאלה רק לאיזו קבוצה.

אתי בנדלר: מדובר כאן על כך שבהוראה מנהלית ניתן לחסום יישומים, לרבות למשל גלישה באינטרנט, זה סוג שיכול להיות סוג של הגבלה על חופש הדיבור, כפי שאנחנו יודעים, חופש הביטוי וכל כיוצא בזה.

אתי בנדלר: סוג של צנזורה שיכול מאוד להיות חשובה בעיתות חירום, אבל ברור שאי-אפשר להשאיר את זה בצורה כזאת פרוצה, ולכן צריכים בכל זאת שיהיו איזונים מרסנים.

אתי בנדלר: לכן התוספת שהוצעה כאן היא שהוראה כאמור של חסימה תהיה קודם כל בשים לב לשיקולים הקבועים בסעיף 4(ב) לחוק התקשורת, שהם גם שיקולי תחרות וטובת הציבור וכל כיוצא בזה, ואני הצעתי בנוסף לכך שהוראה כאמור תינתן לתקופה קצובה, שניתן יהיה להאריך אותה ככל שהדבר נדרש בנסיבות העניין.

אתי בנדלר: השאלה רק על איזו תקופה קצובה מדובר.

נגה רבינשטיין: אני לא חושבת שנכון להגדיר מלכתחילה את התקופה במסגרת החוק.

נגה רבינשטיין: השר יצטרך לקבוע את התקופה במסגרת אותם שיקולים.

אתי בנדלר: אבל אין טעם להגיד תקופה קצובה שניתן יהיה להאריך אותה, אם אפשר לקבוע מלכתחילה תקופה קצובה לעשרים שנה.

דנה נויפלד: לא. זה נבחן בעניין של סבירות, ותקופה קצובה היא בהתאם לנסיבות העניין, ככל שתהיה סיבה שגורמת לזה שזה צריך זמן יותר ממושך או זמן מקוצר.

אתי בנדלר: אז בואו נאמר שתהיה לתקופה קצובה הקצרה ביותר הנדרשת לדעת השר בנסיבות העניין, והוא יהיה רשאי להאריכה לתקופות קצובות נוספות ככל שהנסיבות מחייבות זאת.

אופיר אקוניס: הוא לבד קובע את זה, או שהוא מקבל המלצות?

נגה רבינשטיין: לבקשת כוחות הביטחון.

אתי בנדלר: זה לרבות בקשת כוחות הביטחון.

אתי בנדלר: יכולות להיות עוד נסיבות, אינני יודעת מה הן.

דנה נויפלד: מדובר בהוראת חריג שאנחנו לא יודעים לצפות אותה היום.

דנה נויפלד: האם יש לכם רעיון מה אתם רוצים פרט לכוחות הביטחון?

אופיר אקוניס: מי בעד הסעיף (ב), עם הנוסח שהציעה היועצת המשפטית של הוועדה?

אופיר אקוניס: מי נגד?

אופיר אקוניס: מי נמנע?

אופיר אקוניס: הצבעה בעד – 2 נגד – אין נמנעים – אין     	תודה.

אופיר אקוניס: הסעיף הבא, תחולה והוראות מעבר.

ליאת גלזר: אני קוראת את סעיף 3(ב), כי סעיף 3(א) הוקרא בישיבה הראשונה: "(ב) – בעל רישיון ומי שעוסק בסחר בציוד קצה שהוא ציוד רדיו טלפון נייד (בסעיף קטן זה – ציוד קצה רט"ן) אשר הגביל או חסם, לפני תחילתו של חוק זה, את האפשרות הנתונה למנוי לעשות שימוש בציוד קצה רט"ן בכל רשת בזק ציבורית של בעל רישיון, לא יגבה מהמנוי תשלום כלשהו בעבור הסרת ההגבלה או החסימה האמורה, שתיעשה על ידו לבקשת המנוי.

ליאת גלזר: לעניין זה, בעל רישיון ו"סחר" – כהגדרתם בסעיף 53א1 לחוק התקשורת, כנוסחו בסעיף 2(9) לחוק זה".

ליאת גלזר: הסעיף הזה הוא הוראת מעבר לעניין ה"סים לוק", ואנחנו מבקשים שמרגע שהחוק עובר, מנויים שמבקשים לפתוח את נעילת הסים – הדבר ייעשה ללא תשלום.

אופיר אקוניס: כלומר, מה-1 בינואר.

אתי בנדלר: מדובר כאן רק על ה"סים לוק", או יש עוד הגבלות או חסימות שיכולות להיות רלוונטיות, כמו למשל השימוש בסקייפ?

דנה נויפלד: זה שימוש בציוד קצה רט"ן.

ליאת גלזר: הסעיף מדבר על הגביל או חסם את האפשרות הנתונה למנוי לעשות שימוש בציוד קצה רט"ן בכל רשת בזק ציבורית של בעל רישיון.

ליאת גלזר: זו הפסקה השלישית משלושת סוגי ההגבלות שאותה העתקנו לכאן.

אתי בנדלר: האם זה ברור – לדעתי כן, אני רק רוצה לוודא שכולם סבורים כך – שבעצם כל ההגבלות, למעט הגבלות שהשר יתיר בהתאם לסעיף שעליו דיברנו קודם, יוסרו ממועד כניסת החוק לתוקפו?

אתי בנדלר: קיימת חובה על בעלות הרישיון להסיר את כל החסימות האלה, ולגבי הסים שהם גם לא יגבו תשלום, אבל האם זה ברור שזה חל גם לגבי חסימות שנעשו בעבר?

נגה רבינשטיין: מכיוון שההוראה חלה מיום ה-1 בינואר 2011, להבנתנו הנוסח מבהיר את זה.

אתי בנדלר: השאלה היא אם ברור שהיא גם לגבי חסימות שנעשו בעבר?

חיים רמון: יש כאן שאלה הנדסית ולא משפטית.

חיים רמון: אני רוצה להסביר קצת את הפרקטיקה, איך הדברים האלה נעשים.

חיים רמון: יצרן גדול, לצורך העניין נוקיה, HP, סמסונג וכל אחד אחר, מזמינים אצלו ציוד שהוא ציוד סטנדרטי שנמכר בכל העולם, על שפע התכונות של אותו מכשיר.

חיים רמון: מדינות שונות או חברות שונות באותה מדינה יכולות להזמין על-פי צורכיהן הגבלות מסוימות על הפעולה של המכשיר, וכך הוא מגיע או ישירות מהיצרן בחו"ל, אם ההזמנה מאוד גדולה, או שהיבואן בארץ עושה את השינויים המתאימים על-ידי גרסת תוכנה מתאימה במכשיר על-מנת להגביל אותו על-פי בקשת החברה המוכרת, ואנחנו יודעים שכ-80% מהמכשירים בישראל נמכרים על-ידי החברות.

חיים רמון: דרך אגב, טעות נפוצה – ההגבלה היא לא על הסים, ההגבלה היא על המכשיר, על הברזל.

חיים רמון: את הסים אתה יכול להוציא ולהכניס, אבל עדיין הברזל לא מתפקד, כי ההגבלה צרובה בתוך התוכנה של הברזל, ואת זה פורצים או פותחים, לא את הסים עצמו.

חיים רמון: כפי שאני כמהנדס מבין את הסעיף, מה שהחברות יוכלו לעשות לגבי מכשיר שהגיע כבר, בין מהיצרן בחו"ל ובין מהיבואן בארץ, הגיע כבר עם חסימות והגבלות כאלה ואחרות, ניתן יהיה לפתוח את המגבלה של הסים, דהיינו שבאותו ברזל אפשר יהיה לשים סים של חברות שונות.

חיים רמון: ללכת אחורה ולהתחיל להתקין כל מיני גרסאות תוכנה חדשות שמבטלות את כל ההגבלות שהיו קיימות במכשיר עד אותו הרגע – אני לא קורא את זה מהסעיף הזה – זה גם דבר שאיננו טריוויאלי ואיננו פשוט, ולא כך אני קורא את הסעיף כמהנדס.

קובי שמש: אני רוצה לשאול שאלה למה ששאלה היועצת המשפטית.

קובי שמש: בעבר ספקי ציוד חסמו סקייפ במכשירים הסלולאריים.

קובי שמש: האם במסגרת החוק זה חל אחורה גם, כלומר הם יצטרכו להסיר את החסימה הזאת?

קובי שמש: זה מה ששאלה היועצת המשפטית.

אתי בנדלר: נכון.

אתי בנדלר: אמרתי שהעובדה שהחוק חל מיום כניסתו לתוקף לא אומרת בהכרח שזה מחייב בפתיחת חסימות עבר.

איתמר ברטוב: השאלה אם הוא מחייב פעולה אקטיבית.

איתמר ברטוב: אני לא יכול לחייב מישהו לבוא אלי לפתוח.

איתמר ברטוב: אני יכול להגיד שאם הוא בא, אני חייב לעשות את זה.

אתי בנדלר: אז צריכה להיות הוראה מפורשת שמחייבת אותך להיענות לבקשה.

איתמר ברטוב: כשמישהו בא אלי, אני חייב להיענות לבקשתו ולעשות את זה חינם.

איתמר ברטוב: קודם כל אני חייב לעשות את זה בכל מקרה.

אתי בנדלר: אני חושבת שזה מחייב אמירה.

נגה רבינשטיין: שהוא חייב לעשות את זה מכאן והלאה?

אתי בנדלר: כן.

אתי בנדלר: שגם לגבי חסימות או הגבלות שנעשו בעבר ברשת, או סים, הוא יהיה חייב להיענות לבקשה ולא יגבה תשלום.

איתמר ברטוב: זה כתוב, זה בנוסח.

אתי בנדלר: זה כתוב רק לגבי סים, אם אני מבינה נכון.

אתי בנדלר: תסתכל בסעיף קטן (ב).

אתי בנדלר: זה לעשות שימוש בציוד קצה רט"ן בכל רשת.

איתמר ברטוב: את מציעה לומר את מה שנאמר לגבי הסים לגבי כל השירותים?

אופיר אקוניס: כן.

אתי בנדלר: אז כן צריך להרחיב את זה?

יהודה סבן: בהחלט.

נגה רבינשטיין: כל סוגי החסימות?

אתי בנדלר: כן, כל סוגי החסימות.

אופיר אקוניס: נכון מאוד.

אופיר אקוניס: אני רוצה לשמוע מה הנוסח המעודכן.

אתי בנדלר: אני לא יכולה לנסח את זה כרגע, אבל הרעיון הוא שבסעיף 3(ב) יחול בעצם לגבי כל החסימות שניתן לפתוח אותם למעשה, שהם יהיו חייבים קודם כל לפתוח את החסימות ולהסיר את ההגבלות שהם עשו, ככל שבעלת הרישיון עצמה או בעל הציוד רט"ן יכול להיענות לאותה בקשה, ולא יגבו על כך תשלום.

ליאת גלזר: מה זה ככל שהוא יכול להיענות?

ליאת גלזר: גם את הסים הם יגידו שהם לא יכולים.

אתי בנדלר: אני הבנתי מהסברו של מר גירון שיש סוגים שאי-אפשר, שהם קבועים במכשיר עצמו.

חיים רמון: אין כל קושי לחברות, שהן הספקיות הגדולות ביותר של ציוד קצה רט"ן בישראל, או לעשות בעצמן או לעשות באמצעות היבואנים שאתם הן עובדות, להחליף את גרסת התוכנה המוגבלת במכשיר שהוגבל לפי בקשתם לגרסה הבלתי מוגבלת שמופצת בכל העולם.

חיים רמון: ואנחנו מדברים בדרך כלל על גרסת תוכנה.

חיים רמון: אם יורשה לי אנקדוטה קצרה ביותר – היה לי סקייפ במכשיר שאיננו מוגבל והתקשרתי לחבר שחשב שיש לו סקייפ במכשיר של אחת החברות הידועות ואחד בעלי הרישיון הידועים, וראה זה פלא: לקבל את  השיחה הוא יכול, מפני שאין בעיה, אבל להוציא שיחה הוא לא יכול כי החברה הגבילה.

אופיר אקוניס: אנחנו הרחבנו את הדבר לכל סוגי החסימות.

אופיר אקוניס: אני חושב שזה דבר חשוב ביותר.

חיים רמון: חסימות והגבלות.

אופיר אקוניס: בוודאי.

אתי בנדלר: וללא תשלום.

אופיר אקוניס: וללא תשלום, שזה דבר חשוב ביותר וזו הבשורה הגדולה ביותר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: כל החוק הזה הוא ממש מיטיב עם הצרכנים, אבל עם זאת אני חושבת שאי-אפשר להתעלם לגמרי ממה שאמר פה סמנכ"ל משרד התקשורת.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני חושבת שצריך לתת לחברות זמן, מהרגע שיוצא החוק, לפחות שלושה חודשים.

אופיר אקוניס: חברת הכנסת ברקוביץ, חוק ההסדרים וחוק התקציב ייכנסו לתוקפם ב-1 בינואר 2011.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אבל נראה לי שיש פה שני אנשים שמצביעים, אני ואתה.

אופיר אקוניס: אני בעד ה-1 בינואר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ואני לא.

אתי בנדלר: אז יהיו שתי גרסאות, זאת בעיה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש פה היגיון.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: החברות האלה צריכות להתאים את עצמן לשימוש.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: יש מלאים גדולים מאוד אצל החברות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: הציבור יודע שמ-1 בינואר הוא יכול לחכות שלושה חודשים, לבוא בעוד שלושה חודשים ולקחת את המכשיר ולשנות את זה.

אופיר אקוניס: אני מציע שהציבור לא יחכה דקה אחת אחרי ה-1 בינואר.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני  חושבת שצריך לתת לחברות זמן, שלושה חודשים, על-מנת גם לראות מה הם עושים עם המלאים וגם להתאים את הנושא ההנדסי, כפי שדיבר כרגע סמנכ"ל משרד התקשורת.

אופיר אקוניס: מתי החברות קראו את חוק ההסדרים?

קובי שמש: לפני הרבה זמן.

אופיר אקוניס: יפה.

אופיר אקוניס: כלומר, הדבר הזה ידוע לא מהיום.

אופיר אקוניס: מתי זה הופץ?

קובי שמש: באוגוסט.

איתמר ברטוב: אבל עושים פה שינויים כל הזמן.

איתמר ברטוב: יש הבדל בין להיערך לאפס לבין להיערך ל-8%.

איתמר ברטוב: הרי במה שנבקש ניתפס כחשודים.

איתמר ברטוב: תעשו בדיקה אמיתית מה הזמן הנדרש.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אדוני היושב-ראש, אני נגד.

אופיר אקוניס: האם את רוצה שהדבר יירשם כהערה לפרוטוקול?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא. אני מבקשת הצבעה.

יהל בן-נר: יש לנו מלאים בכל המרכזים, בפרטנר או בסלקום ובפלאפון יש מאות מרכזים בכל הארץ.

יהל בן-נר: החובה פה היא למכור את המכשיר כבר פתוח.

יהל בן-נר: אם זה יעבור ב-1 בינואר, זה אומר שאנחנו צריכים לקרוא לכל המכשירים מכל המרכזים ולפתוח אותם בזה אחר זה.

נחי ביאליסטוק: את מטעה, כי אפשר לעשות את זה במעמד המכירה.

יהל בן-נר: למה אני מטעה?

יהל בן-נר: יש לנו מאות מרכזים, והמכשירים פזורים במרכזים.

יהל בן-נר: אם יש לי חובה למכור כל מכשיר פתוח, זה אומר שאני צריכה יום אחד להגיד לכל המרכזים שיחזירו לי את כל המכשירים, להושיב את כל נציגי השירות ולפתוח כל מכשיר כדי להיות מסוגלת למכור אותו פתוח.

נתי ביאליסטוק: או לחילופין במעמד המכירה.

יהל בן-נר: במעמד המכירה, בסדר.

יהל בן-נר: אין לנו הערות לגבי המהות.

נגה רבינשטיין: את מדברת על סעיף (ב)?

יהל בן-נר: אין לי הערות לגבי המהות, יש לי רק הערות לגבי התחולה.

נגה רבינשטיין: ההערה של חברת הכנסת ברקוביץ מתייחסת לכל הסעיף או לסעיף קטן (ב) שקראנו עכשיו?

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לגבי ציוד קצה.

יהל בן-נר: אני מדברת רק על ה"סים לוק".

אופיר אקוניס: הישיבה חייבת להסתיים, כי ב-12:00 יש ישיבת מליאה מיוחדת מאוד בעניין השריפה, וגם מתחילים אותה בדקה דומייה לזכרם של הנספים.

אופיר אקוניס: אני מבקש להצביע.

אופיר אקוניס: אנחנו רוצים להעביר את כל הדבר הזה מה-1 בינואר.

אופיר אקוניס: חברת הכנסת ברקוביץ מציעה דחייה של שלושה חודשים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא נכון.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מדברת על הסים שהולכים להחליף לציוד קצה, לזה לתת שלושה חודשים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא קשור לכל החוק.

אופיר אקוניס: זה הדבר העיקרי.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: זה לא הדבר העיקרי, אני מאוד מצטערת.

אופיר אקוניס: כל חוק ההסדרים נכנס לתוקף ב-1 בינואר.

אופיר אקוניס: אפשר להתחיל להוציא דברים, לחלק אותם.

אופיר אקוניס: אני מבקש להצביע על הצעת הממשלה, ב-1 בינואר.

אופיר אקוניס: אתה יכול להגיש רביזיה, אם אתה רוצה, מר סבן.

יהודה סבן: אני רק רוצה לומר שגם שר התקשורת וגם שר האוצר מוכנים לקבל את ההצעה של חברת הכנסת ברקוביץ ולדחות בשלושה חודשים את מועד התחילה לעניין הסים.

אופיר אקוניס: מאה אחוז.

אופיר אקוניס: אני לא מוכן.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לעניין הסים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני לא מדברת על משהו אחר.

יהודה סבן: לעניין מכירת מכשירים.

לאה ורון: לעניין מכירת מכשירים, לעניין ביטול כל החסימות.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: לא. לעניין מכשירים.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: ביטול חסימות וכל הדברים האלה יכול לעבוד מצדי מעכשיו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מדברת על כך שגם לי יש בבית עכשיו שישה מכשירים שוכבים, כי לא יכולתי לעשות אתם שום דבר עד רגע זה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: היום אני אומרת, שבמידה שיש לנו אפשרות להכניס את הסים לתוך המכשיר החדש, צריך לתת לחברות זמן גם לחשוב מה הן עושות עם המלאים שלהן וגם טכנית להתמודד עם הנושא ההנדסי בנושא הזה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני מדברת רק על המכשיר, לא על החוק כולו.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: החוק כולו, שיעבור עכשיו באופן מיידי.

אופיר אקוניס: לפי הצעתה של חברת הכנסת ברקוביץ, מה צריך להוסיף לסעיף בעניין התחולה?

חיים רמון: אדוני היושב-ראש, החברות ממילא פותחות את הסים, אלא שהן עושות את זה היום למכשיר קיים תמורת תשלום.

חיים רמון: זאת אומרת, הן לא צריכות היערכות מיוחדת בשביל לעשות את זה ללא תשלום.

חיים רמון: להפך, יותר קל לעשות בלי תשלום.

יהל בן-נר: אין לנו בכלל הערות לגבי התשלום.

יהל בן-נר: הסכמתי על כל המהות.

יהל בן-נר: צריך שלושה חודשים.

יהל בן-נר: למה אתה לא אומר שלא צריך?

יהל בן-נר: בדקת את זה?

אופיר אקוניס: מי בעד הצעתה של חברת הכנסת ברקוביץ, להכניס לסעיף התחולה והוראות מעבר את התאריך ה-1 באפריל 2011 רק לעניין הסים?

אופיר אקוניס: מי נגד?

אופיר אקוניס: מי נמנע?

אופיר אקוניס: הצבעה בעד – 1 נגד – 2 נמנעים – אין     	תודה.

אופיר אקוניס: מי בעד הצעת הממשלה המקורית לסעיף התחולה והוראות מעבר, ללא השינויים?

אופיר אקוניס: מי נגד?

אופיר אקוניס: מי נמנע?

אתי בנדלר: אמרנו שמשנים את סעיף (ב), מרחיבים את התחולה שלו.

אופיר אקוניס: את זה כבר אמרנו.

אופיר אקוניס: מי בעד?

אופיר אקוניס: מי נגד?

אופיר אקוניס: מי נמנע?

אופיר אקוניס: הצבעה בעד – 3 נגד – 1 נמנעים – אין     	תודה.

יוליה שמאלוב-ברקוביץ: אני רוצה להסתייג.

אתי בנדלר: אני רושמת הסתייגות שלך.

אופיר אקוניס: ההסתייגות נרשמה.

אופיר אקוניס: אני מאוד מודה לכם.

אופיר אקוניס: חג שמח.