ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 286, 2010-12-08 09:00

דוד רותם: רבותי, אנחנו נתחיל לקרוא את החוק ואנחנו נגמור את החוק לקריאה שנייה ושלישית.

דוד רותם: גברתי היועצת המשפטית, בבקשה.

נעמה מנחמי: הצעת החוק, כפי שעברה בקריאה ראשונה, מתוקנים במסגרתה שני סעיפים: תיקון סעיף 9(1) "בחוק לשכת עורכי הדין (התשכ"א-1961, (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 9(א), אחרי פסקה (6) יבוא:     	(7) חברים נוספים על אלה המנויים בפסקה (6) מכל מחוז, הרשומים כחברי הלשכה באותו מחוז, שייבחרו על ידי הוועד המחוזי בבחירות חשאיות.

נעמה מנחמי: כל כל 5,000 חברי הלשכה במחוז ייבחרו לפי פסקה שו שלושה חברים, ולא יותר מ-12 חברים מכל מחוז, ובלבד שרשומים באותו מחוז יותר מ-5,000 חברי הלשכה".

דוד רותם: למישהו מחברי הכנסת יש הערות?

דוד רותם: חבר הכנסת יריב לוין, בבקשה.

יריב לוין: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות שנוגעות לסעיף הזה.

יריב לוין: למעשה, אדוני היושב ראש, ישנן שתי סוגיות שגלומות בתוך הסעיף הזה, האחת באופן ברור ומפורש ואחת שהיא למעשה תוצאת לוואי של הסעיף.

יריב לוין: המרכיב הראשון הוא שאלת היחס בין המחוזות ואם אני מבין נכון את מטרת הצעת החוק, מטרת הצעת החוק היא לתקן עיוות שקיים במערכת הנוכחית, שלפיו הייצוג של מחוז תל-אביב אינו פרופורציונלי לגודלו ביחס למחוזות האחרים אלא אפילו ההיפך הוא הנכון, הוא ייצוג שוויוני לגמרי לפחות בכל מה שקשור בנציגות המחוזית.

יריב לוין: אני מוכרח לומר שבעיניי יש הרבה אמת בטענה הזאת.

יריב לוין: נכון הוא שיש גם מקום לאיזושהי העדפה מתקנת של הפריפריה ויכול להיות שהעדפה מתקנת שתוצאתה שוויון מוחלט בין מחוז של 1,000 איש למחוז של 30,000 איש היא תוצאה לא סבירה, ולכן, ככל שהדברים נוגעים לפרופורציה בין המחוזות, אני בהחלט רואה את הטעם בהצעת החוק ואני חושב שיש בה גם הגיון, ויכול להיות שזה גם דבר נכון לעשותו.

יריב לוין: אבל מה שמטריד אותי מאד הוא תוצאת הלוואי של המהלך הזה והיא היחס בין כלל נציגי המחוזות באשר הם לבין הנציגים שנבחרים במישור הארצי.

יריב לוין: אם נלך לשיטת הניסוח הקיים, נתקן אולי את העיוות שקיים בייצוג בין המחוזות, אבל נגיע לעיוות גדול מאד בחלוקת הייצוג בין המועמדים הארציים לבין אלה של המחוזות.

יריב לוין: אני מוכרח לומר, אדוני היושב ראש, שאני הייתי גם חבר ועד מחוז וגם חבר במועצה הארצית וראיתי את הדברים מהצד הזה ומן הצד השני.

יריב לוין: אני רוצה לומר שבעיניי לפחות, דווקא כמי שהיה בשני המקומות אני חושב שהיעד צריך להיות משותף לכולם, להגיע ללשכה אחת ולא ללשכה שבה יש שש זרועות, שכל אחת פועלת באופן עצמאי ומנהלת אג'נדה עצמאית, באופן שלצערי אנחנו רואים אותו כאן בדיונים בוועדות הכנסת.

יריב לוין: ולכן, אני חושב שאם אנחנו הולכים לכיוון הזה הייתי מציע לשמור על היחס הקיים בין המחוזות לבין הייצוג הארצי, למרות שאני מוכרח להודות שבאופן אישי אני חושב שצריך להקטין את משקלם של המחוזות אפילו יותר מהמצב הקיים היום.

יריב לוין: לו דעתי היתה נשמעת, הייתי מצמצם את משקלם של המחוזות ובין היתר מתוך ההגיון שלא יכול להיות שמחוז של 1,000 חברים משקלו בתוך המועצה הארצית יהיה כזה שבסוף הוא מכתיב את ההכרעות המשמעותיות שמתקבלות שם לא רק בענייני התקציב אלא גם בנושאים אחרים, דוגמת בחירת נציגים לוועדות בחירה ונושאים מן הסוג הזה.

דוד רותם: ועדות בחירה למה?

יריב לוין: למשל לוועדה שאדוני יושב בה וגם לוועדה שאני ישבתי בה ועדיין מכהן בה כי היא ועדה מתמדת.

דוד רותם: מה החשיבות של הלשכה בוועדות האלה?

יריב לוין: שיש לי ייצוג שם, כפי שאדוני יודע.

דוד רותם: לא, אני לא יודע.

יריב לוין: אז אני אחדש לאדוני ששניים מהאנשים שהוא רואה שם באופן קבוע הם נציגי הלשכה ומשם הם מגיעים.

דוד רותם: והם מייצגים את עורכי הדין.

יריב לוין: הם נציגי לשכת עורכי הדין והם נבחרו על ידי אותם אלה שעורכי הדין נתנו בהם את אמונם כדי לייצג אותם במוסדות האלה, אבל אנחנו הרי לא באים לתקן את העניין הזה, שגם הוא תולדה של חקיקה של הכנסת ולא יציר כפיה של הלשכה או של גורם אחר.

דוד רותם: בנסיוננו אתמול לתקן משהו בעניין הזה.

יריב לוין: נכון, ואדוני ראה גם את התגובה שלי היום בעיתון, שביטאה, כך אני מקווה, גם את עמדתך.

יריב לוין: לכן אני אומר שאני פחות מוטרד משאלת החלוקה בין המחוזות.

יריב לוין: אני הרבה יותר מוטרד מהשאלה העקרונית שכאשר לוקחים את כלל המחוזות ביחד, איך אנחנו לא יוצרים מצב שבו בסוף אגד של ראשי מחוזות או של רוב ראשי המחוזות יכתיב את כל התנהלות הלשכה.

יריב לוין: אני חושב שזה דבר לא נכון, זה דבר לא טוב.

דוד רותם: למה?

דוד רותם: למה זה לא נכון?

דוד רותם: אלה אנשים שנבחרו על ידי עורכי הדין במחוז שלהם כדי שייצגו אותם.

יריב לוין: משום שאחת הבעיות הגדולות בלשכת עורכי הדין, להבדיל מגופים אחרים כמו ממשלה, שאנחנו מכירים כאן בכנסת, הרכבו של הוועד המרכזי איננו תולדה של רוב שבוחר את נציגיו למעין ממשלת הלשכה, אלא הוועד המרכזי הוא שיקוף של כלל הרכב המועצה הארצית, כלומר, בגוף שמקבל את ההחלטות היום-יומיות ומנהל את המדיניות, הרכבו איננו משקף רוב קואליציוני מסוים בתוך הגוף, כפי שזה קיים בדרך כלל בגוף דמוקרטי, החל מכנסת מול ממשלה והמשך ברשות מקומית מול הנהלת עיר, אלא המצב הוא שהוועד המרכזי מהווה שיקוף של המועצה הארצית.

יריב לוין: ולכן, אם הרכב המועצה הארצית יהיה כזה שבו הנבחרים הארציים אינם מהווים את הרוב המוחלט של הנציגים, התוצאה תהיה שבוועד המרכזי ייווצר מצב שבו קואליציה של ראשי  מחוזות תנהל בפועל לא את המחוז, ולשם זה הם נבחרו, אלא היא תנהל בפועל את הלשכה הארצית.

יריב לוין: נדמה לי, שזה מצב בלתי תקין שאף אחד מאתנו לא רוצה אותו, ולא חשוב כרגע אם הוא חושב שהלשכה טובה או מיותרת, עובדת טוב יותר או פחות טוב.

יריב לוין: אני חושב שבאופן עקרוני, מצב שבו בסוף הניהול של גוף מתבצע על ידי אנשים שנבחרו בכלל לתפקיד אחר הוא לא מצב נכון.

יריב לוין: ולכן, אדוני, בהקשר הזה הייתי מציע להותיר את מספר הנציגים של המחוזות.

יריב לוין: אני הייתי מציע לצמצם אותו אפילו, אבל אני חושב שזה לא כל כך בר ביצוע במצב הקיים.

יריב לוין: הייתי מציע להותיר אותו על 15 הנציגים הקיימים, לחלק אותם באופן כזה ש- 1. ראש כל אחד מהמחוזות יכהן ועשרת הנציגים האחרים יחולקו בכל שיטה שתוחלט כאן.

יריב לוין: אני חושב שגם פחות חשוב כיצד זה בדיוק יתבצע.

יריב לוין: נדמה לי שבצורה הזאת נגיע לפרופורציה נכונה ונייתר דבר נוסף במבנה הזה – לא נהיה תלויים בשינויים שמתבצעים כל הזמן על פי הגודל המשתנה של המחוזות והצטרפות עורכי הדין, כפי שזה מובנה כרגע בהצעה הנוכחית, אלא זה יאפשר קביעות של המצב.

יריב לוין: היחסיות הזאת לא תשתנה, מספר חברי המועצה הארצית לא ישתנה ונדמה לי שזה נכון יותר וישיג בדיוק את אותה מטרה של החוק, שהיא בכל זאת להבטיח ייצוג גדול יותר למחוז תל-אביב על פני המחוזות האחרים וכך גם נשיג את המטרה וגם נשמור על המבנה.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: חבר הכנסת מולה, בבקשה.

שלמה מולה: אדוני היושב ראש, גם בדיון שהיה בפעם הקודמת נתנו את הנימוקים האפשריים.

שלמה מולה: אני בהחלט רוצה להגיש את ההסתייגויות הנדרשות, אבל בעיקר...

דוד רותם: אדוני רוצה כבר להגיש הסתייגויות?

שלמה מולה: אמרתי שאני אגיש את ההסתייגויות בהמשך, אבל כל השאלה של תיקון הצעת החוק היא כדי להנציח את מדינת תל-אביב.

שלמה מולה: בלי להיכנס לוויכוחים אם יש למישהו ויכוח עם לשכת עורכי הדין כי זה לא מן העניין.

שלמה מולה: לכן אנחנו צריכים לגשת בצורה טהורה ולומר: אנחנו רוצים לכוון את כל מוסדות הממשלה, את כל מוסדות נותני השירות לתת עדיפות גם לפריפריה החברתית וגם לפריפריה הגאוגרפית.

שלמה מולה: אני אנסה לנמק למה זה חשוב – במרקם החברתי שבו אנחנו נמצאים, לפריפריה הגאוגרפית יש משמעות גדולה מאד ואני הייתי רוצה שניתן ביטוי בחוק הזה לפריפריה גאוגרפית כמו הצפון, הדרום וירושלים.

דוד רותם: לא הבנתי.

דוד רותם: ירושלים היא פריפריה?

דוד רותם: מאיזו בחינה?

דב חנין: חברתית.

שלמה מולה: לא חברתית.

דוד רותם: ממתי עורכי דין מחזקים משהו טוב?

שלמה מולה: למה אתה מפריע דווקא לי?

שלמה מולה: אתה לא מפריע לאחרים ואתה מפריע לי?

דוד רותם: אני אפריע גם לאחרים.

שלמה מולה: הצעת החוק, בוודאי כשמדובר בלשכת עורכי הדין, צריכה לשקף את הפריפריה החברתית ואני אנסה להגדיר את זה.

שלמה מולה: הפריפריה החברתית חייבת לתת ייצוג הולם לעולים חדשים, לערבים, לנשים, לחרדים, לצעירים ולמוגבלים.

שלמה מולה: אם אנחנו ניגש בצורה כזאת, יכול להיות שבסופו של דבר נעשה באמת ייצוג אמיתי בלשכת עורכי הדין.

שלמה מולה: לא יכול להיות שהצעירים ינסו לחדור והייצוג שלהם יהיה מאד קשה.

שלמה מולה: לא ייתנו להם, לא יאפשרו להם וירמסו אותם.

שלמה מולה: בדמוקרטיה הכללים הם ברורים, אבל דמוקרטיה צריכה להבטיח לפחות את הפסיפס החברתי כפי שהוא.

שלמה מולה: לכן, בהצעת החוק הזאת אנחנו צריכים להבטיח שיהיה ייצוג הולם לפריפריה החברתית שאני מדבר עליה וכשנתחיל להציג את ההסתייגויות אני אגיש את ההסתייגויות שלי.

דוד רותם: אדוני ירשום כי זה יהיה בעוד פחות משעה.

דוד רותם: חבר הכנסת דב חנין, בבקשה.

דב חנין: תודה רבה, אדוני.

דב חנין: אני מתנצל על כך שאני אומר את דבריי ואני צריך לצאת לדיון של ועדת הסביבה והבריאות, שאני מנהל אותו, אבל ככל ובמידה שאדוני יקיים הצבעות אני מבקש להשתתף בהן ולכן לקבל איזושהי התראה כדי שאוכל להגיע.

דב חנין: אני בסך הכל בחדר הסמוך.

דב חנין: אני רוצה לומר לך ולכם, עמיתיי חברי הכנסת, שהצעת החוק הזאת היא הצעה מאד מאד בעייתית והייתי מציע לחברי הכנסת לשקול היטב האם רוצים בכלל לקדם אותה.

דב חנין: אני אומר את הדברים גם מתוך היכרות מקרוב כי עד שנבחרתי לכנסת הייתי גם עורך דין.

אחמד טיבי: אני יכול לומר שהוא היה עורך דין מצוין.

דב חנין: לשכת עורכי הדין היא מנגנון מאד מעניין ומיוחד, שפועל ומייצג בעצם שילוב של הרבה מאד ממדים חברתיים.

דב חנין: זו מערכת שבמובנים מסוימים היא גם חברה אזרחית במובן החיובי.

דב חנין: זאת התארגנות אוטונומית של עורכי הדין, זה לא חלק ממערכת המדינה, אבל יש לה גם תפקידים, מקומות ואחריות.

דב חנין: אני רוצה לומר שלאורך השנים לשכת עורכי הדין זו מערכת שמתפקדת.

דב חנין: זו מערכת שמתפקדת בסך הכל טוב.

דב חנין: היו ימים שהייתי באופוזיציה בלשכת עורכי הדין כעורך דין, היו ימים שלא הייתי בלשכת עורכי הדין אבל זו מערכת שעובדת.

דב חנין: גם כשהייתי באופוזיציה, אף פעם לא חשבתי שזו מערכת שצריך לחסל אותה, לפגוע בה או לצמצם את יכולות הפעולה שלה.

דב חנין: חוק לשכת עורכי הדין קובע איזון דמוקרטי בין בחירה ישירה לבין מינוי על ידי ועדי מחוזות.

דב חנין: האיזון הזה מאד ראוי ומאד נכון אם אנחנו באמת רוצים שיהיה ייצוג לפריפריה.

דב חנין: אם אנחנו רוצים לוותר על הפריפריה, בואו נגיד את זה בגלוי.

דב חנין: בואו נגיד שהפריפריה לא מעניינת אותנו.

דב חנין: אני תושב תל-אביב, בואו נגיד שתל-אביב היא המקום ולא רוצים, לא ייצוג לפריפריה, לא ייצוג לתושבי הפריפריה, לא ייצוג לעורכי הדין בפריפריה.

דב חנין: זה דבר מאד מאד בעייתי.

דב חנין: אני מבין שהצעת החוק נוסחה ומקודמת בלי התייעצות עם מוסדות לשכת עורכי הדין ואני חושב שזה חבל, זה מיותר.

דוד רותם: אתה טועה בגדול ומי שאמר לך את זה, פשוט שיקר אותך.

דב חנין: אדוני, אני בכל אופן לא השתתפתי בהתייעצות הזאת ואני יכול  להגיד שאני לא שותפתי בה.

דב חנין: אני יכול לומר שזה מה שנמסר לי ומכיוון שאני מאמין לדברים שנאמרים לי, אני מעביר אותם בפני הוועדה.

דוד רותם: מי מסר לך שלא התייעצו אתו?

דב חנין: אני הבנתי את זה מאנשי לשכת עורכי הדין.

דוד רותם: מה זה אנשי לשכת עורכי הדין?

דוד רותם: דני אליגון, אתה דיברת אתי?

דוד רותם: אשר אקסלרוד, אתה דיברת אתי?

דוד רותם: רחל בן-ארי, את דיברת אתי?

דב חנין: מה זה "דיברת אתי"?

דב חנין: "דיברת אתי" זה ניסוח קצת אחר.

דב חנין: אדוני יושב ראש הוועדה, אנחנו מדברים פעמיים-שלוש בשבוע ובכל זאת זה יהיה קצת מוטעה להגיד שאתה מתייעץ אתי.

דוד רותם: אני מתייעץ אתך, אני רק לא מקבל את דעתך.

דב חנין: באותו מובן אני מניח שאתה גם דיברת אתם.

דוד רותם: נכון.

דוד רותם: היה גם מישהו שנכנס אליי לחדר ואמר: אני מבין שהזמנת אותי בשביל לסמן V על כך שדיברת אתנו.

דוד רותם: זה בסדר.

דב חנין: אני רוצה לומר כמה מילים בנושא חלוקת התקציב בלשכת עורכי הדין.

דב חנין: כעורך דין שבמשך כל השנים עבד בתל-אביב, אני לא חושב שיש בעיה אמיתית שעורכי הדין בתל-אביב לא מקבלים מספיק שירותים, לא מקבלים מספיק מענה ולכן, צריך לחזק את התקצוב של עורכי הדין בתל-אביב.

דב חנין: להיפך, לשכת עורכי הדין ברמה הארצית היתה תמיד מרוכזת בתל-אביב, המערכות בתל-אביב היו תמיד המערכות היותר משוכללות מהפריפריה ותמיד היו באים לתל-אביב כדי להיעזר במערכות שיש בתל-אביב.

דב חנין: אני לא רואה שום סיבה לחשוב או לטעון שדווקא עורכי הדין בתל-אביב, שאני הייתי אחד מהם, מקופחים מאיזושהי בחינה.

דב חנין: אם יש קיפוח, הקיפוח הוא של אלה שנמצאים בפריפריה, שלהם יש פחות שירותים ופחות משאבים.

דב חנין: ואם בכלל לשנות, דווקא לחזק את הפריפריה.

דב חנין: שוב, אני אומר את הדברים כתל-אביבי.

דב חנין: אני לא מבין איך חברי כנסת ואנשים שנמצאים בפריפריה לא מבינים את השיקול הזה ולא רואים עד כמה הוא חשוב.

דב חנין: אדוני היושב ראש, אני אגיש שורה ארוכה של הסתייגויות וגם אם לא אצליח לנמק אותן אחת לאחת, הקו הרעיוני הכללי שאני מציג הוא ההנמקה לכל ההסתייגויות בכללותן.

דב חנין: אני אבקש שההסתייגויות האלה תובאנה להצבעה.

דוד רותם: אתה תגיש את ההסתייגויות הבוקר?

דב חנין: בוודאי הבוקר.

דב חנין: אני רוצה לומר לך ולכם, עמיתיי חברי הכנסת, אני חושב שהחוק הזה ראוי למחשבה נוספת.

דב חנין: אני חושב שיש מקום לדיון נוסף בינינו, חברי הכנסת, שישקול את הביקורת הקשה שיש על החוק הזה.

דב חנין: לא את כל הדברים המתוקנים צריך לקלקל.

דב חנין: אם יש משהו מקולקל אין ברירה אלא לתקן אותו.

דב חנין: יש הרבה דברים  מקולקלים במדינת ישראל ואני לא חושב שלשכת עורכי הדין היא אחד הגדולים שבהם.

דב חנין: תודה.

דוד רותם: חבר הכנסת דב חנין, לפני שאתה הולך אני רוצה לתת לך את סדר היום של הוועדה לחודש הקרוב.

דוד רותם: אנחנו עוסקים, בין היתר, בחוק המדיניות הכלכלית ובחוק החברות – ייעול הממשל התאגידי.

דב חנין: יש כל כך הרבה עבודה לוועדה, למה להתחיל בלשכת עורכי הדין?

דוד רותם: בחוק הגנה לציון מפני עברייני מין, בחוק הלבנת הון.

דוד רותם: מכיוון שאני רואה את הצורך להשתתף בחוקים הרציניים, אני ממליץ שגם תבוא לישיבות האלה.

דוד רותם: חברת הכנסת, עורכת הדין, דוקטור רחל אדטו.

רחל אדטו: בעקבות הפתיח של דב, אני גם מתנצלת כי אני הולכת אתו לוועדה השנייה אבל גם אני רוצה להיות בהצבעה, בבקשה.

דוד רותם: מולה יזמין אותך.

רחל אדטו: בסדר, רק עם התראה מספקת מראש ולא בתור התראת פתע.

דוד רותם: קחו בחשבון שב-10:30 אני אצביע.

רחל אדטו: אמרתי לך גם אתמול את דעתי בעניין מעורבות הכנסת בתהליכים פנימיים של לשכה.

רחל אדטו: ענית לי שמאחר וחוק לשכת עורכי הדין הוא חוק, כל שינוי בחוק לשכת עורכי הדין צריך לעבור דרכנו.

רחל אדטו: אני תמהה על תהליכים פנימיים, שצריכים לעבור דרך כאן ולנצל יחס של קואליציה/אופוזיציה להעביר חקיקה בנושא הזה כי מחר יהיה שינוי והיפוך ואנחנו נרצה לשנות את מחוז ירושלים ונעביר אותו שוב כאן על מנת ליצור איזו חקיקה מיוחדת שתחזק את מחוז ירושלים או את מחוז חיפה?

רחל אדטו: אני חושבת שתפקידנו לא להיכנס לתוך הדבר הזה.

דוד רותם: עד שאתם תהיו במצב שבו תוכלו לחוקק יש לי הרושם שלשכת עורכי הדין לא תהיה קיימת.

רחל אדטו: בעזרת השם, לא ניכנס לזה.

רחל אדטו: בשנתיים שאני כאן למדתי שהיום אתה כאן ומחר אתה כאן וזה הקו המוביל.

רחל אדטו: לכן, אני חושבת שזה לא המקום הנכון לעשות את השינויים הפנימיים בלשכת עורכי הדין ומה שבמיוחד בעייתי בעניין הזה, הוא שאם יש בחירות בלשכת עורכי הדין בעוד חצי שנה, למה לנהל את כל זה לפני הבחירות?

רחל אדטו: אם יש תום לב בהצעה הזאת, שרוצה לחזק את מחוז תל-אביב, יתנהלו הבחירות הפנימיות ואפשר יהיה לפתוח את הנושא מחדש, אבל עכשיו, חצי שנה לפני הבחירות אתה הולך לחזק מחוז אחד ומשפיע באמצעות החיזוק הזה על כל המהלכים האחרים של לשכת עורכי הדין?

רחל אדטו: אני חושבת שזה לא נכון.

רחל אדטו: לכן, כמו שאמרו קודמיי גם לי יש מספר הסתייגויות שאני אגיש במהלך הבוקר הזה ולכן אני מתנגדת להליך הקיים כרגע, במיוחד מהטעמים שציינו יריב לוין, דב חנין ושלמה מולה.

דוד רותם: חבר הכנסת איתן כבל.

דוד רותם: בבקשה, אדוני.

איתן כבל: תודה, אדוני היושב ראש.

איתן כבל: בפתיח שלך דיברת בהרבה ציניות לגבי הפורום שלנו, של חברי הכנסת, בדיון הזה, ויש צדק במה שאתה אומר.

דוד רותם: למה זה היה בציניות?

דוד רותם: זה היה באמונה אמיתית?

איתן כבל: זה לא קשור.

איתן כבל: אתה יכול להגיד את זה באמונה ולהיות ציני.

דוד רותם: אני לא ציני.

איתן כבל: זה לא קשור.

איתן כבל: את האמונה המופלאה שלך אתה יכול להגיד בציניות.

איתן כבל: אתה עושה את זה הרבה, דרך אגב.

דוד רותם: אני לא אומר שום דבר בציניות.

איתן כבל: אני מודה שיש לי תחושה קצת לא נוחה ולו רק מהסיבה שזה נראה לי מאבק סקטוריאלי.

איתן כבל: כלומר, יש קבוצה, טובה ככל שתהיה, ואנחנו נכנסים לאיזשהו קרב בין שתי קבוצות בתוך המערכת.

איתן כבל: יכול להיות שזאת צודקת, יכול להיות שהשנייה צודקת ועם זאת אני אומר לך כך – על פניו, נראה לי שההצעה הזאת לא יכולה אלא לבוא בפשרה.

איתן כבל: אני אומר את זה כאן סביב השולחן לכולנו, חברי הכנסת.

איתן כבל: שוחחתי גם עם לשכת עורכי הדין, כפי שהרבה זמן לא שוחחתי עם הרבה גורמים.

איתן כבל: אני מודה.

איתן כבל: הם ישבו, כל אחד בא, הציג את עמדתו ואת מרכולתו וכל אחד הצדק אתו.

איתן כבל: זה החזיר אותי שנים רבות אחורה לאגודת הסטודנטים במאבקים על צעירים, על מי יהיה ומי לא יהיה.

איתן כבל: מה שאני מנסה לומר לך, אדוני היושב ראש, ואני אומר את זה גם לכם – גיא, דורון ולנו, חברי הכנסת וגם לכרמל שאמה, תראו באיזו סוללה באנו.

איתן כבל: אני בטוח שכרמל בא לזה ממקום נכון וטוב ולא היה פה איזשהו עניין.

איתן כבל: שני דברים אני יכול לומר לך וזה בידיים שלך יותר מכולנו.

איתן כבל: ראשית, אני לא מציע שנעשה את זה בכפייה, כלומר בקואליציה ובאופוזיציה כי זה פשוט לא יהיה נכון.

איתן כבל: שנית, אני חושב שחייבים להוסיף פה סעיף של תחולה.

איתן כבל: אני חושב שעניין התחולה יכול במידה רבה לשנות מקצה לקצה את התחושה שיש פה.

איתן כבל: אני באופן אישי לא חושב שהחוק כזה דבר נורא וגם אני מכיר את המילים הגדולות פריפריה, מרכז וכל הדיבורים האלה.

איתן כבל: חברים יקרים, אני אומר לשניכם, אני אומר לכרמל ולכולנו – אסור לצאת מכאן שלא בפשרה ובהסכמה.

איתן כבל: זה פשוט לא לעניין להביא הצעת חוק כזאת, שהיא בכלל בעניינים שמחר בבוקר אף אחד מאתנו לא יידע מי עוסק בהם.

איתן כבל: לכן אני אומר את זה לנו.

איתן כבל: בבקשה, זה עניין פנים-לשכתי.

איתן כבל: אני אומר לך שוב, שאני לא מתנגד לחוק כפי שכרמל אומר.

דוד רותם: איתן, אני לא מבין אותך.

דוד רותם: למדתי באוניברסיטה הרבה שנים, אחר כך עשיתי שנתיים סטאז', אחר כך נבחנתי בבחינות של לשכת עורכי הדין וכל מה שרציתי היה לעבוד בעריכת דין.

אחמד טיבי: לא היו משגיחים בבחינה.

דוד רותם: זה היה בעל-פה.

דוד רותם: כשאני עשיתי את הבחינות היו שלושה בוחנים, הם שאלו אותך שאלה אחת ואם ידעת, עברת.

דוד רותם: השאלה היתה מה מספר הנעליים שלך.

דוד רותם: כמו כשאתה קיבלת את התואר שלך.

דוד רותם: אני רוצה להסביר לך משהו.

דוד רותם: כל העניין הזה, שאנשים שרוצים לעסוק בעריכת דין צריכים לשלם ללשכה וצריכים להיבחן בלשכה, הכל יצירת החוק.

איתן כבל: למרות שעברת את כל המסלול שתיארת, לא חשבתי שזה לא חלק מהחוק ובגלל זה אנחנו עוסקים בו, אבל לא נגיד שנינו כמה דברים מובאים כל יום בחוק ומעבירים אותם בתוך החוק.

איתן כבל: זאת לא השאלה ואני בא ממקום אחר לגמרי.

איתן כבל: אני סבור שאם אנחנו, חברי הכנסת, צריכים להתערב כי זה לא דבר הרה עולם – כל אחד פה משתמש במילים גדולות: הפריפריה תימחק, תל-אביב לא יכולה להמשיך ולחיות וכו'.

איתן כבל: חברים, בואו נשים קצת פרופורציות בתוך כל העניין הזה.

איתן כבל: זה מה שאני מבקש וזה בידיים שלך יותר מכולנו.

איתן כבל: זה בידיים שלך יותר מכולנו כדי להביא לפשרה הגונה, שאולי שני הצדדים לא יהיו מרוצים ממנה, אבל אני חושב שהיא יכולה להיות נכונה ואני חושב שאפשר כאן להתקבץ סביב....

איתן כבל: האמת היא שאני מרגיש די נבוך.

דוד רותם: ישבתי עם ראשי הוועדים של כל המחוזות והסיפור הוא בעיית התקציב ומה ייתנו לכל אחד.

דוד רותם: אני ביקשתי את הכללים שקבעה לשכת עורכי הדין איך היא מחלקת את התקציב.

דוד רותם: עד היום לא קיבלתי אותם.

איתן כבל: בשביל זה נחוקק חוק?

דוד רותם: לשכת עורכי הדין לא יכולה לשחק.

מיכאל בן-ארי: איתן, יכול להיות שהשיקולים אחרים ממה שמספרים לך.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: חבר הכנסת טיבי, בבקשה.

אחמד טיבי: אני אהיה קצר כי עיקר הארגומנטים נאמרו על ידי עמיתיי, אבל קשה להשתחרר מהרושם, אדוני, יש כאן נסיון שיש בו אולי קצת דורסנות כדי להאיץ את קבלת החוק בשנת בחירות ולהשפיע על הרכב המועצה תוך כדי מערכת הבחירות הקרובה.

אחמד טיבי: קראתי את החוק, קראתי את ההסתייגויות, קראתי ניירות ומפה ומשם, נפגשו אתי עורכי דין וגם לשכת עורכי הדין ולמען גילוי נאות, אני גוייסתי על ידי לשכת עורכי הדין.

אחמד טיבי: הם הסבירו לי את החוק הזה וכך הם היו צריכים לעשות עם כל חברי הכנסת.

אחמד טיבי: קשה להשתחרר מהרושם, אדוני, שתהיה כאן פגיעה בפריפריה.

אחמד טיבי: אמנם איתן אמר שפריפריה היא מילה גדולה בכנסת.

אחמד טיבי: היא מילה גדולה והפגיעה בה היא גדולה.

איתן כבל: אמרתי דבר שונה, אמרתי שכל אחד מגייס לצד שלו.

אחמד טיבי: כרמל שאמה מגייס את הפריפריה לטיעונים שלו?

אחמד טיבי: לא, הוא לא מגייס את הפריפריה, הוא דורס את הפריפריה בשביל החוק שלו, הוא וכל מי שתומך בהצעת החוק שלו.

דוד רותם: ואתה מגייס את הפריפריה.

דוד רותם: אתה התומך הגדול בפריפריה.

אחמד טיבי: בהחלט.

אחמד טיבי: אני בא מהפריפריה במרכז, האבא והאמא של הפריפריה.

אחמד טיבי: אדוני היושב ראש, כולם דיברו על תקציב, אבל מישהו שכח לומר עוד משהו חבוי, שתהיה כאן פגיעה בעורכי דין ערבים, שנמצאים בפריפריה.

אחמד טיבי: אתה ממזער את ההשפעה של כל הפריפריה.

אחמד טיבי: כשאתה מציע באופן שרירותי 5,000, אתה מבטל את מחוז דרום, את מחוז צפון וגם את ירושלים.

דוד רותם: חבר הכנסת טיבי, בירושלים ובתל-אביב אין עורכי דין ערבים?

אחמד טיבי: יחסית לא.

דוד רותם: איפה עורכי הדין הערבים?

אחמד טיבי: בגליל.

דוד רותם: איפה בגליל?

דוד רותם: באיזה מחוז?

אחמד טיבי: אתה מיתמם או מה?

דוד רותם: אני שואל אותך.

דוד רותם: אתה מיתמם.

אחמד טיבי: אנחנו יודעים מה המטרה הברורה שלכם.

אחמד טיבי: נשאלת השאלה למה לרוץ?

דוד רותם: הכנסת אותנו כבר ליהודים/ערבים?

אחמד טיבי: איתן הציע הצעה שאני חושב שצריך לשקול אותה היטב, להגיע למשהו מוסכם, שאף צד לא יהיה מרוצה ממנו אבל הוא יהיה סביר.

אחמד טיבי: אדוני יכול לגייס אנשים מהקואליציה ואני לא יודע אם החלוקה היא קואליציה/אופוזיציה בחוק הזה בזמן ההצבעה.

דוד רותם: יריב לוין הוא קואליציה.

אחמד טיבי: היום הופתעתי מהדבר השני החיובי אצל יריב לוין.

אחמד טיבי: את הדבר הראשון הוא יודע.

אחמד טיבי: יש דבר ראשון שהוא חריג.

יריב לוין: הוא שמע אותנו.

אחמד טיבי: הדקה ה-87.

אחמד טיבי: שניהם, אגב, חריגים.

איתן כבל: היה כאלה שנשבר לבם.

אחמד טיבי: יריב לוין, שהוא פשיסט, אוהד הפועל תל-אביב ואיתן כבל, שהוא אדם סביר, אוהד מכבי.

אחמד טיבי: זה נראה לכם סביר?

דוד רותם: תחזור בך בבקשה מהמילה הזאת, חבר הכנסת טיבי.

דוד רותם: חבר הכנסת טיבי, אני מבקש שתחזור בך מהמילה הזאת כלפי חבר הכנסת לוין.

יריב לוין: לא, לא, זה בסדר.

יריב לוין: מותר לו.

אחמד טיבי: הוא יכעס.

אחמד טיבי: אדוני, הוא יכעס.

דוד רותם: תקשיב, או שאתה חוזר בך או שאני לוקח ממך את רשות הדיבור.

אברהם מיכאלי: מאיזו מילה?

אברהם מיכאלי: מהפועל תל-אביב או מהמילה פשיסט?

דוד רותם: תחזור בך.

דוד רותם: המילה "פשיסט" לא יכולה להימכר על ידך ככה.

דוד רותם: אתה משתמש בה יותר מדי בלי לחשוב.

אחמד טיבי: הבנתי את הרמז.

אחמד טיבי: לדעתי רק אני הבנתי את הרמז.

איתן כבל: אני גם הבנתי.

מיכאל בן-ארי: מי שפשיסט משתמש במילה הזאת.

דוד רותם: אתה הופך את כולם לפשיסטים.

אחמד טיבי: התעוררו הפשיסטים האמיתיים.

אחמד טיבי: הוא כועס.

אחמד טיבי: הפשיסט האמיתי כועס.

אחמד טיבי: ולכן, אדוני היושב ראש, איתן הציע הצעה שצריך ללכת לפשרה בנושא הזה.

אחמד טיבי: אני מציע לך, לפני ההצבעה, קח את ההצעות השונות, תחשוב כיושב ראש ועדה.

אחמד טיבי: מצדי, תעשה הפסקה, תתייעץ עם נציגי האגפים השונים בלשכת עורכי הדין וגם אם שני הצדדים לא יסכימו, בסופו של דבר תביא משהו שכולנו יכולים להתכנס סביבו וכך אולי תעשה מעשה סביר.

דוד רותם: אתה חושב שעד היום לא עשיתי את זה?

אחמד טיבי: אז תעשה את זה גם היום.

דוד רותם: אי אפשר לעשות את זה.

דוד רותם: אתה לא מבין שלא רוצים להגיד לך איך מחלקים את תקציב הלשכה?

דוד רותם: מחביאים ממך את זה.

דוד רותם: אחרת אני מודיע לך שהייתי מכניס סעיף לחוק כדי שהפריפריה לא תיפגע.

אחמד טיבי: אתה חושב שהיה מן הראוי להתערב גם הממשלה, גם ועדת שרים וגם אנחנו בדברים קטנים, במלחמות שקיימות בתוך לשכת עורכי הדין?

דוד רותם: זה הדבר היחיד שיכול להיות.

דוד רותם: אם תהיה פגיעה בפריפריה, זה בנושא תקציב כי אם אני דואג שדני אליגון – אשר אקסלרוד לא כי הוא משהו מיוחד.

דוד רותם: הירושלמים לא קשורים לעניין.

דוד רותם: מי עוד נמצא פה מהצפון?

דוד רותם: אם אני הייתי דואג שהם יקבלו סכום כסף מספיק גדול כדי לקיים את ההשתלמויות....

דוד רותם: אליי באו ראשי ועדים שאמרו לי: מה אנחנו יכולים לעשות?

דוד רותם: כשאנחנו רוצים לעשות השתלמות ויש רק תשעה עורכי דין, בגלל שאנחנו בפריפריה, המכון להשתלמות של לשכת עורכי הדין לא עושה לנו השתלמות.

אורי אורבך: אבל את זה לא תפתור עם החוק הזה.

דוד רותם: אני אפתור את זה עם החוק הזה.

דוד רותם: אני רציתי להכניס פה סעיף תקציבי, לקבוע.

אורי אורבך: זה מה שאתה מציע, אבל זה כבר קיים.

דוד רותם: רציתי להכניס עוד סעיף אחד לגבי תקציב וסירבו לספר לי איך מחלקים את התקציב.

דוד רותם: זה אחד מסודות המדינה.

דוד רותם: עמדתי לפנות לויקיליקס, אולי אצלם יש את זה, אבל הם לא הגיעו לזה.

אחמד טיבי: אני מטיל ספק במה שאתה אומר, שזה אחד מסודות המדינה איך מחלקים את התקציב.

אחמד טיבי: עורכי הדין לא יכולים לפגוע בכל צורה שהיא כדי לקבל את התשובה?

דוד רותם: יש לך בעיה כבר הרבה שנים והיא תהיה לעוד הרבה שנים שאתה אף פעם לא מוכן לקבל את מה שאני אומר.

דוד רותם: בסוף אתה תשתכנע.

איתן כבל: אני מוכן לקבל את מה שאתה אומר.

דוד רותם: תודה רבה, רבותי.

דוד רותם: עוד מישהו רוצה להתייחס?

אורי אורבך: השאלה היא האם אפשר להחיל את הצעת החוק הזאת בלי לשנות אותה, במדרגות?

אחמד טיבי: זה חלק מהפשרה.

איתן כבל: זה מה שהצעתי.

אורי אורבך: לא לדחות את תחילת החוק אלא לעשות אותו באופן מדורג, כלומר לא להחיל אותו במכה אחת אלא בחלקים עליהם נסכים בצורה מסוימת ובזמן הזה למצוא את הפתרונות, או התקציביים או אחרים, כדי שהחששות של כל אלה שבאו מתל-אביב ומהמרכז יירגעו.

אברהם מיכאלי: אתה בעצם מציע שנקים פה ועדת גישור/פישור?

אברהם מיכאלי: יש פה כמה דעות ששווה להכניס אותן ולדון בהן לעומק.

אורי אורבך: כשאתה קובע את זה עכשיו בחוק, הגישור והפישור לא יהיו.

איתן כבל: אין לו כבר משמעות.

אברהם מיכאלי: לפני סיכום החוק.

אורי אורבך: אפילו בלי שינויים מהותיים בתוכן החוק עצמו אלא לעשות את זה בצורה כזאת שיש לך זמן לדחות את זה.

אורי אורבך: משהו שדומה להוראת שעה, אבל לא הוראת שעה.

כרמל שאמה-הכהן: את זה אפשר להגיד על כל חקיקה שלא מתקבלת פה אחד, בוא נתחיל להחיל אותה במדרגות.

יריב לוין: כרמל, יש לך נכונות ללכת להסכמה לא של החלוקה בין המחוזות אלא במישור של המכלול, המספר הכולל של נציגי המחוזות?

יריב לוין: לא היית כאן כשדיברתי בהתחלה.

יריב לוין: מטרת החוק היא לשנות את הפרופורציה השוויונית שקיימת היום בין המחוזות, באופן כזה שיגדיל את הייצוג של תל-אביב מתוך נקודת הנחה שלא יכול להיות ש-1,000 איש יקבלו ייצוג שווה ל-30,000 ובעניין הזה, למרות שאני חושב שצריך לתת לפריפריה העדפה מתקנת, אני לא בטוח שהעדפה מתקנת פירושה שוויון מלא.

יריב לוין: העניין הזה מוביל באמת לתוצאה אבסורדית ובעניין הזה אני מבין לגמרי את ההגיון של הצעת החוק.

יריב לוין: הבעיה היא שהצעת החוק בעצם מביאה לתוצאת לוואי, והיא שהאיזון בין מספר הנציגים שנבחרים במישור הארצי לבין סך כל הנציגים המחוזיים, בלי קשר לחלוקה ביניהם, מופר לחלוטין.

יריב לוין: נוצר מצב שבו הנציגים המחוזיים הופכים לאלה שישלטו בלשכה הלכה למעשה והתוצאה עוד יותר חמורה משום שהוועד המרכזי של הלשכה, להבדיל מגופים אחרים כמו ממשלה או הנהלת עיר ברשות מקומית, הוא לא שיקוף רק של הקואליציה אלא הוא ייצוג שווה לכל הנציגים שיושבים במועצה הארצית כולה.

יריב לוין: התוצאה, בעצם, היא שאתה יוצר מצב שבו המחוזות מנהלים את הלשכה למרות שהם נבחרו לנהל את המחוז כי הם הופכים בעצם לרוב הדומיננטי שמכתיב את כל מהלך העניינים.

יריב לוין: הצעתי לא להגדיל את מספר נציגי המחוזות אלא לקחת את 15 הנציגים הקיימים, מתוכם לתת נציג אחד שהוא יושב ראש ועד המחוז לכל אחד מחמשת המחוזות ואת ה-10 האחרים לחלק בחלוקה מחדש, שבעיניי יכולה להיעשות בכל דרך, באופן שייתן לתל-אביב משקל הרבה יותר גדול.

יריב לוין: התוצאה תהיה שמצד אחד יצרת את מה שרצית להשיג בחוק מבחינת שינוי הפרופורציות, אבל מצד שני לא שינית את היחס בין הנציגים הארציים לבין כלל המחוזות.

יריב לוין: נדמה לי שאז אתה מגיע לתוצאה הרבה יותר נכונה.

יריב לוין: הסיפור האמיתי בהצעת החוק הזאת הוא לא שכל המחוזות יקבלו עוד קצת ותל-אביב תקבל עוד הרבה, נציגים, אלא התוצאה היא שסך כל אגד המחוזות ישתלט על המערכת ובמצב שבו יישבו שלושה-ארבעה ראשי  מחוזות ביחד, הם בעצם ינהלו את הלשכה ועם כל הכבוד, הם נבחרים לנהל את מחוז ולא את הלשכה.

אורי אורבך: 28 האנשים שנבחרים בבחירה הישירה...

יריב לוין: לא, הם לא בחירה ישירה.

יריב לוין: הם נבחרים ברשימות בהתמודדות ארצית.

אורי אורבך: מאיפה באים ה-28?

יריב לוין: המועצה הארצית של לשכת עורכי הדין מורכבת משלושה סוגים של אנשים: ישנם חמישה אנשים שמכהנים שם מכוח תפקידיהם – ראש לשכה, ראש לשכה לשעבר ויש חמישה כאלה.

יריב לוין: ישנם 15 שנבחרים על ידי המחוזות, כאשר במצב הקיים היום, לכל מחוז, ולא משנה מה מספר חבריו, יש שלושה חברים, אחד מהם הוא יושב ראש ועד המחוז ועוד שניים נוספים.

אורי אורבך: כמו בסנאט האמריקני.

יריב לוין: בדיוק, כמו בסנאט האמריקני.

יריב לוין: המועצה הארצית נבחרת בשיטה בדיוק כמו בכנסת – בחירות ארציות של רשימות.

אורי אורבך: הבנתי ואם כך, השאלה שלי בתוקף.

אורי אורבך: בתוצאה, ה-28 האלה...

יריב לוין: בתוצאה הרוב המוחלט הוא תל-אביבי.

יריב לוין: בוודאי.

אורי אורבך: יכולים להיות כולם מקריית שמונה, אבל בפועל הרוב המוחלט הוא תל-אביבי.

כרמל שאמה-הכהן: בתיאוריה הם יכולים להיות כולם מחיפה.

אורי אורבך: מה שאני מנסה להגיד הוא שלמרכז יש יתרון טבעי בדברים האלה.

כרמל שאמה-הכהן: יש אפשרות שתסיג את ההצעה הזאת כהסתייגות?

יריב לוין: כן, אבל אני צריך לדעת מה הפרופורציה בין המחוזות שאתם רוצים ללכת אליהם.

יריב לוין: אני יכול להגיש הסתייגות, אבל אני רוצה להגיש הסתייגות, שתבטא גם את החלוקה הפנימית שרוצים ללכת אליהם ואת זה אתם צריכים להגיד לי.

יריב לוין: אני הרי יכולים להגיד לך: בוא נחלק לתל-אביב ולחיפה, אבל כדי שפה לא ניתקע....

כרמל שאמה-הכהן: הוא יכול להגיש הסתייגות ברמה רעיונית ואחרי זה לנסח אותה?

דוד רותם: אין דבר כזה.

דוד רותם: על הסתייגות אני צריך להצביע.

דוד רותם: הוא ינסח הסתייגות ואנחנו נצביע עליה.

יריב לוין: אני חושב שזה דבר שאפשר להגיע אליו.

דוד רותם: אם אתה רוצה, תרשום לך הסתייגות דיבור.

יריב לוין: לא, לא, הסתייגות דיבור אני לא רוצה.

יריב לוין: אני רוצה לנסות להגיע לתוצאה מעשית.

דוד רותם: אם אתה רוצה הסתייגות מהותית תנסח אותה ותגיש אותה.

יריב לוין: בוא נראה מה נחליט, אולי לא צריך הסתייגות.

דוד רותם: כדאי לך לרשום את ההסתייגות.

דוד רותם: אנחנו נפיל אותה ואז תוכל להעלות אותה במליאה.

דוד רותם: וגם שם היא תיפול.

דוד רותם: אשר, אתה היחיד שאני מרשה לך לדבר היום כי היית יושב ראש המחוז שלי.

אקסלרוד: אני רוצה להגיד במלוא הצניעות שלא רק של המחוז שלך אלא גם של חברת הכנסת אדטו ושל חבר הכנסת יריב לוין.

דוד רותם: הם היחידים שעדיין חברים במחוז שלך.

יריב לוין: לא, אני שייך למחוז של דורון.

אקסלרוד: אבל היית חבר בוועד המחוז שלנו.

אקסלרוד: לאור זה אני קצת מופתע מהגישה של חבר הכנסת לוין, שהיה חבר ועד מהיותר רציניים שהיו אי פעם בוועד מחוז ירושלים, והוא יצא עם איזושהי תחושה שרע מאד שקולם של ועדי המחוז יישמע במחוזות המרכזיים של הלשכה.

יריב לוין: שהם לא ינהלו אותה.

יריב לוין: אני בעד שקולם יישמע, אבל לא שינהלו אותה.

אקסלרוד: הם לא מנהלים אותה.

אקסלרוד: יש פה שתי שאלות – כמו שאתה מציין בצדק, מוסדות מרכזיים מול ועדי מחוז מצד אחד ותל-אביב מול מחוזות אחרים במישור אחר.

אקסלרוד: בחתך של תל-אביב מול הפריפריות, כמו ששאל חבר הכנסת אורי אורבך ובצדק, התשובה מדברת בעד עצמה – כשני שלישים מחברי המועצה הארצית בפועל הם חברי מחוז תל-אביב.

שלמה מולה: אם כך, למה צריך את החוק?

אקסלרוד: השאלה מצוינת.

אקסלרוד: הבעיה היא שהם יכולים לבוא כולם מתל-אביב, אבל עם תפיסות עולם מגוונות ופלורליסטיות, אבל בפועל אולי זה לא מה שמישהו רוצה.

אקסלרוד: מישהו רוצה שוועד המחוז שלו ייתן את הטון בתוך המועצה הארצית.

אקסלרוד: עוד נקודה שאני רוצה לחדד לחבר הכנסת לוין – מחוז מיוצג במועצה הארצית לא רק כדי לייצג את מספר החברים שלו.

אקסלרוד: הוא לא בא לייצג בירושלים 4,000 עורכי דין ובתל-אביב 30,000 עורכי דין, מחוז  בא לייצג קונספט של עריכת דין שבמחוז ולא סתם 4,000 עורכי דין בעלמא.

אקסלרוד: ירושלים היא בירת ישראל, בירושלים יש את המוסדות של פרקליטות המדינה, היועץ המשפטי של המדינה, הייעוץ המשפטי למשרדי הממשלה, אפילו הכנסת גם היא בירושלים וכשמחוז ירושלים מיוצג במועצה הארצית לא צריך לשקף רק 4,000 חברים, איזשהו מספר שלכך תהיה איזושהי נציגות.

אקסלרוד: הוא משקף רעיונית משהו הרבה יותר רחב ועל זה חשב המחוקק כשהוא נתן לזה תבנית של סנאט.

אקסלרוד: אני לא חושב שבמחי יד אנחנו צריכים לשנות את זה ולשנות פרופורציות רק בגלל שאלה של קוניקטורה.

אקסלרוד: אני רוצה להגיד לחברי הטוב, יושב ראש הוועדה, חבר הכנסת דודו רותם, שאנחנו עוסקים כאן לא רק בתקציב וזה לא עניין של תקציב.

אקסלרוד: קודם כל, נושא התקציב הוא לא נושא חשאי, הוא לא בחדרי חדרים, הוא מפורסם באתר הלשכה, הקריטריונים ברורים, הם עומדים בהליך משפטי שכבר פעם שלישית תוקפים אותו ואם לא מצליחים, הולכים לכנסת, אבל אין פה שום נתון סודי.

אקסלרוד: הישיבות מוקלטות, מנוהלים פרוטוקולים וכל אחד יכול להיכנס לאתר הלשכה ולראות את הדיונים ואת התוצאות.

אקסלרוד: אין שום דבר חסוי בזה.

דוד רותם: אתה יודע למה זה קורה?

דוד רותם: כי כשהולכים לבית המשפט צריך ללכת שלוש פעמים וכשבאים לכנסת זה פעם אחת.

אקסלרוד: יכול להיות, אבל שנדע על מה מדברים.

אקסלרוד: שום דבר לא חסוי, שום דבר לא סודי ויכול להיות שלא מסכימים עליו.

אקסלרוד: למרות ששני שלישים מחברי המועצה הם ממחוז תל-אביב, מחוז תל-אביב עדיין מרגיש מקופח.

אקסלרוד: יכול להיות שהוא צודק ויכול להיות שלא, אבל הפתרון הוא לא בחקיקה.

אקסלרוד: יושבים פה חברי כנסת, ויסלחו לי, הם אפילו לא מכירים את הפרטים שעליהם אנחנו מדברים כאן.

אקסלרוד: למה זה לא רק תקציב?

דוד רותם: עכשיו אמרת דבר חמור.

דוד רותם: מי מחברי הכנסת פה לא מבין על מה אנחנו מדברים?

אקסלרוד: כולם.

דוד רותם: חבר הכנסת טיבי?

דוד רותם: חבר הכנסת מולה?

דוד רותם: חברת הכנסת אדטו?

דוד רותם: מי לא מבין?

אקסלרוד: אם כולם יוצאים מהנחה שיש פה תקציב שפרטיו חסויים, הם טועים.

אקסלרוד: פרטיו לא חסויים, הכל גלוי, הכל שקוף.

דוד רותם: אם כך, אתה יכול להסביר לי למה כשביקשתי מהלשכה שיעבירו לי את הכללים שלפיהם מחלקים את התקציב לא העבירו לי?

אקסלרוד: אין לי מושג.

אקסלרוד: אם היית פונה אליי, אתה יודע שהיית מקבל תוך 24 שעות.

דוד רותם: סליחה, אני לא פונה אליך, אני פונה לנציגי הלשכה בכנסת.

דוד רותם: פעם אחת ולתמיד.

אקסלרוד: אתה יודע שאתה יכול להיכנס לאתר הלשכה והכל שם.

דוד רותם: אני לא נכנס לאתר הלשכה.

אקסלרוד: אתה יודע שבטלפון אחד אתה מקבל את זה ממני במייל תוך חמש דקות.

דוד רותם: אני לא יודע להפעיל אינטרנט ואני לא יודע להפעיל מחשב, אל תחייבו אותי.

דוד רותם: ביקשתי שישימו לי את זה על השולחן, סירבו.

אחמד טיבי: אדוני, בגלל שלא שמו לך על השולחן אתה עושה הצעת חוק?

דוד רותם: חבר הכנסת טיבי, קודם כל התשובה היא כן.

דוד רותם: אני למדתי ממך שעל כל דבר צריך להיעלב.

דוד רותם: למדתי ממך משהו.

דוד רותם: אנחנו כבר יושבים בבניין הזה יחד כמה שנים.

אחמד טיבי: אני לא נעלב.

אחמד טיבי: מדכאים אותי אבל אני לא נעלב.

דוד רותם: אתה לא נעלב, אתה תמיד מועלב.

אחמד טיבי: יש הבדל בין לדכא ולהעליב.

דוד רותם: אתה אומר: אני לא נעלב, מעליבים אותי.

דוד רותם: למדתי את השיטה אצלך.

דוד רותם: למדתי את השיטה שלך.

אחמד טיבי: לא, אני לא מדבר על עלבון.

אקסלרוד: בזמן שישבתי פה, ואני רוצה שדבריי יובנו כהלכה, התרשמתי מאד מהגישה העניינית של חברי הכנסת שלוקחים חלק בדיון.

אקסלרוד: כולם רוצים לדעת על מה מדובר בדיוק.

אקסלרוד: הטון ששמעתי הוא טון חיובי בעיניי, הטון שמחפש את דרך ההסדר והפשרה.

אקסלרוד: אני חושב שבאמת אפשר להגיע למצב שבו מחוז שיש בו 30,000 חברים יקבל יותר נציגות מאשר מחוז שיש בו, כמו אצלי, 4,000 חברים, אבל זה לא יכול להיות כל כך טוטלי.

אקסלרוד: לכן הייתי רוצה לראות את המדד נמוך יותר.

אקסלרוד: אם אומרים לי שלי יש 4,000 חברים ומעל 5,000 חברים אני אוכל לקבל הגדלה בנציגות, בואו נגיד שזה יהיה 2,000 עם מגבלה של 12.

אקסלרוד: כך אני אדע שלי יהיו עוד שלושה נציגים ולתל-אביב יהיו עוד 9 או 12.

אקסלרוד: זה נשמע לי הגיוני, אבל צריך למצוא את דרך האמצע ולא דרך שבצורה טוטלית תיקח מחוז אחד, מה שנקרא, לצערי, בשפה הישראלית "מדינת תל-אביב", ניתן לו את לשכת עורכי הדין ונגיד: אין בעצם לשכת עורכי הדין.

אקסלרוד: יש לשכת עורכי הדין התל-אביבים וכולנו באים כדי לשבת, לצפות ולראות מה נעשה שם.

אקסלרוד: ירושלים היא בירת ישראל.

אקסלרוד: צריך לחשוב על ירושלים, על הצפון או על הדרום.

אקסלרוד: מה הדרך הנכונה לפתור את הבעיה האמיתית שדיברנו עליה כאן?

אקסלרוד: זאת דרך שחברי ועד מחוז תל-אביב לא אוהבים לשמוע.

אקסלרוד: היא הדרך של פיצול תל-אביב למחוזות.

דוד רותם: לשכת עורכי הדין תהיה זו שתכריז על כך שירושלים היא בירת ישראל.

אקסלרוד: אני חושב שזה חד משמעי.

אקסלרוד: תבוא ותראה את בניין הלשכה בירושלים.

דוד רותם: אני ראיתי את בניין הלשכה ואני מפנה את תשומת לבך להערתי ליושב ראש הלשכה בטקס פתיחת שנת המשפט.

אקסלרוד: אני חושב שההערה היא נכונה, אבל two wrongs do not make a right.

אקסלרוד: זה ששני דברים הם לא בסדר, הם לא יתקנו אחד את האחר.

אקסלרוד: את זה צריך לתקן, אבל לא צריך לתקן את זה בדרך של עוולה אחרת.

אקסלרוד: אני חושב שהוועדה הנכבדה הזאת צריכה לשקול מחדש שוב את הרכיבים המוצדקים בהצעת החוק אל מול החסרונות שלה ולמצוא את דרך האמצע כמו שיריב וחברי הכנסת הנכבדים האחרים שדיברו כאן ולמצוא פתרון, שייתן אולי ייצוג יותר משמעותי ברמת הוועד למחוז תל-אביב, אבל שיעשה צדק גם עם המחוזות האחרים.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: אתה רוצה להגיד משהו?

גיא רון: כן, אדוני, אבל אולי יושב ראש ועד מחוז דרום ידבר קודם.

דוד רותם: לא, לא, אני לא עושה סבב של כל ועדי המחוז.

דוד רותם: שמעתי כבר את כולם בישיבה הקודמת.

דוד רותם: אם אתה רוצה לדבר, בבקשה.

גיא רון: תודה, אני מודה לך על רשות הדיבור.

גיא רון: אני מבקש לפנות להגינות של חברי הוועדה ולא לכוח שלהם.

גיא רון: אני מבקש לפנות, אדוני היושב ראש, להגינות שבך.

דוד רותם: אפשר לקבל את זה בכתב?

גיא רון: מחלוקות היו בינינו, אבל אני יכול לומר לך, אדוני, שלעולם לא תשמע אותי, חס וחלילה, עוסק בשאלת הגינותך.

גיא רון: לדעתי אתה חבר כנסת מההגונים שקיימים במשכן הזה.

דוד רותם: אחמד טיבי מוחה בתוקף.

גיא רון: פיך ולבך שווים, אדוני, ואנחנו לא עוסקים בסוגיית המנדטוריות של לשכת עורכי הדין.

גיא רון: אני מכיר את עמדתך שם.

גיא רון: אנחנו עוסקים בעמדה אחרת.

גיא רון: אני מדלג על הרמה העקרונית הבסיסית והרמה העקרונית הבסיסית שלי אומרת שכנסת ישראל לא צריכה להתערב בענייניו הפרטיים הפנימיים של גוף סטטוטורי, ודאי שהיא לא צריכה לעשות זאת בשנת בחירות.

גיא רון: היא אומרת שאין קיפוח – 63% מהחברים היום הם חברים ממחוז תל-אביב.

גיא רון: מדוע צריך לתקן את זה כש-66% מהחברים הם ממחוז תל-אביב?

גיא רון: מה ההבדל הגדול פה?

גיא רון: מדוע הקריטריון הגאוגרפי?

גיא רון: חבר הכנסת שאמה, קנית, אדוני, את השיקול הגאוגרפי ואני רוצה לומר לך שהוועד המרכזי לא עוסק בשאלות גאוגרפיות.

גיא רון: השאלה האם ההתמחות תהיה שנה או שנתיים או האם בחינות ההסמכה הן בחינות ראויות או לא ראויות היא לא שאלה שנגזרת ממקום משרדך בפתח-תקווה או בצפון.

גיא רון: בזה מטפל ועד המחוז.

דוד רותם: היא כן.

דוד רותם: מסתבר שהיא כן נגזרת.

גיא רון: הדעות מגוונות בכל מקום גאוגרפי כזה.

גיא רון: יש לנו בעיות אחרות – הצעירים טוענים שהם מקופחים.

כרמל שאמה-הכהן: מבחינתי תבטל את כל המחוזות.

כרמל שאמה-הכהן: תעשה בחירות יחסיות ואין בעיה.

גיא רון: חבר הכנסת שאמה, מה שמוצע בהצעת החוק זה לא תושבי עיריית תל-אביב אלא חברי מועצת תל-אביב יקבעו מה קורה ברוב בכנסת.

גיא רון: באנלוגיה, זאת המשמעות של הצעת החוק ואני מבקש שתקחו את זה לתשומת לבכם.

כרמל שאמה-הכהן: הנגזרת של זה לבחירות הבאות היא שמי שיילך לבחור את הנציגים – כמו שאתה קורא להם, חברי מועצת העיר תל-אביב – הוגדר שבין היתר הוא מסמיך אותם לבחור את אותם נציגים.

גיא רון: האם זה נכון ש-11 מתוך 21 איש בוועד מחוז תל-אביב ישלטו במוסדות המרכזיים של לשכת עורכי הדין שנמצאת בכל הארץ?

גיא רון: זאת שאלה נפרדת לגמרי מהשאלה מי בוחר את המוסדות המרכזיים.

גיא רון: פה אני יכול להסכים אתך לחלוטין בנושא היחסי.

גיא רון: זה לא נכון לעשות.

גיא רון: זה מהלך – אני לא רוצה להגיד פוליטרוקי, אבל קידום הפוליטרוקיות בלשכה ואנחנו צריכים ללכת לכיוון הדמוקרטי יותר.

גיא רון: יש פה פגיעה בנושא הבחירה הישירה של החברים ולא מינוי על ידי חברי המחוז.

גיא רון: על פי ההצעה, גם לא תיפתר הבעיה בקצב הגידול של עורכי הדין כי אם ההצעה נשארת כפי שהיא, ברבות השנים, בקצב של 4,000 עורכי דין בשנה, שוב תגיע לאותה בעיה בעוד 12-15 שנה, אבל זה המצב של פרטי ההצעה שלך.

גיא רון: כשוועד מחוז חיפה יגיע לאותו מספר, גם הוא ישלח רק 12 וכשוועד מחוז ירושלים יגיע לאותו מספר, גם הוא ובגלל התקרה, תל-אביב תישאר באותו מקום ושוב נשווה את כולם.

גיא רון: מבנה הצעת החוק צריך להיות כזה, שלא יראה את זה בדרך הזאת.

גיא רון: על פי ההצעה, היחס בין החברים שנבחרים ישירות, חבר הכנסת אורבך, לבין חברים שנבחרים באמצעות ועדים, משתנה פראית.

כרמל שאמה-הכהן: אתה מעוניין לשנות את המספר 5,000 כפונקציה של מספר החברים בלשכה?

גיא רון: כן, התשובה היא כן.

גיא רון: אני יודע פחות או יותר מי חיבר בלשכה את ההצעה הזאת.

גיא רון: שאלתי אותו למה 5,000, אבל אין הסבר מדויק למה 5,000.

גיא רון: למה שלושה ולא אחד?

גיא רון: אין הסבר מדויק.

גיא רון: למה 12 מקסימום ולא 15 או 9?

גיא רון: אין הסבר מדויק.

גיא רון: איך זה מסתדר עם ה-28 שנבחרים ישירות?

גיא רון: אין הסבר.

גיא רון: אם תאמר שהצעת החוק תשמור על היחס בין 15 ל-28, אני אומר לכם את הדבר הבא: אי אפשר היום לעבוד עם 48.

גיא רון: בחלק מהפעילויות של המועצה הארצית, לא באים גם 16 חברים שהם הקוורום ל-48.

גיא רון: תארו לכם שליש מגוף שמתקרב ל-100 אנשים?

גיא רון: איך אפשר לעבוד בלשכה כך?

גיא רון: אי אפשר יהיה לעבוד בלשכה בצורה הזאת.

דוד רותם: אנשים נבחרים לא כדי לעבוד?

גיא רון: אדוני, זה המצב.

קריאה: לישיבות הפריפריה מגיעה.

קריאה: התל-אביבים לא מגיעים.

גיא רון: אדוני היושב ראש, אם הישיבה היא לא בחירה של חברי ועד מרכזי, הישיבה הראשונה, או בחירה של נציגים לוועדה לבחירת שופטים או לוועדה לבחירת דיינים, קשה לאסוף קוורום למועצה של 48 אנשים.

גיא רון: על פי ההצעה הגוף יהיה בסדר גודל של 70-80 אנשים היום.

גיא רון: מה נעשה אחר כך כשהוא יגדל עוד יותר?

גיא רון: אני מבקש לומר לכם משהו בנימה אישית.

גיא רון: להערכתי, הכנסת צריכה לטפל בחוק הזה באופן מבני ועקרוני, לא בשנת בחירות ולא באופן פרסונלי.

גיא רון: מה הרבותא של מי שיזכה במערכת הבחירות הבאה בלשכה?

גיא רון: הרי אני מגן פה על מבנה מסודר של ארגון, שכמו שאמר חבר הכנסת חנין, אין שום סיבה לקלקל את התקין.

גיא רון: אפשר לשנות אותו במעט, אבל אין סיבה לקלקל אותו בדרך הזו ואם מחר, בסופו של דבר, נניח שחס וחלילה היתה פה כוונה פוליטית לתמוך באיזושהי קבוצה שנמצאת היום בלשכה, ואם בבחירות הקבוצה האחרת תתחלף?

גיא רון: נניח שהקבוצה שנמצאת במחוז תל-אביב תשלוט בלשכה והקבוצה ששולטת בלשכה תשלוט במחוז תל-אביב, אז הכנסת עשתה עבודה טובה או עבודה טובה?

גיא רון: הנתון הזה, מי נמצא איפה, לא רלוונטי.

גיא רון: מילה אחרונה, אדוני היושב ראש.

גיא רון: סעיף 4(א) אומר שמקום מושבה של הלשכה הוא ירושלים.

שלמה מולה: למה אתה לא נותן לחברי כנסת שלא נוכחים, גם שהם לא חברי ועדה, להגיש הסתייגות?

דוד רותם: אני אמרתי למישהו שהוא לא יכול להגיש הסתייגות?

שלמה מולה: מתי אתה עושה הצבעה על ההסתייגויות?

שלמה מולה: היום?

דוד רותם: ודאי, הכל היום.

אחמד טיבי: מה שנופל עובר למליאה.

דוד רותם: את כל ההסתייגויות אתם יכולים להגיש היום.

דוד רותם: הן כולן יעלו היום להצבעה, הן כולן ייפלו.

דוד רותם: במליאה תעלו אותן שוב והן גם ייפלו במליאה.

אחמד טיבי: אתה בטוח שהן ייפלו?

דוד רותם: כן, אני בטוח שהן ייפלו.

שלמה מולה: הוא נביא הזעם.

דוד רותם: אדוני יודע שאני לא מעלה חוק להצבעה כשאני לא יודע שיש לי רוב.

דוד רותם: אם אדוני לא יודע את זה, סימן שהוא לא בא הנה מספיק.

שלמה מולה: אני  מבין שזה גם בענייני גיור לצה"ל, נכון?

דוד רותם: שם אני אצטרך ללמוד מכם איך להתנהג.

גיא רון: אדוני, שני משפטים אחרונים, ברשותך.

גיא רון: האחד מתייחס לסוגיית התקציב.

גיא רון: לו תישמע דעתי, אני בהחלט סבור שכנסת ישראל, כמו שלא צריכה להתערב בשנת בחירות ובהכב מועצה, לא צריכה גם להתערב בתקציב של מועצה, אבל הנתונים גלויים לחלוטין.

גיא רון: רק לגבי מחוז תל-אביב, בתקופת כהונתי כראש לשכת עורכי הדין מספר החברים במחוז תל-אביב גדל ב-21% והתקציב גדל ב-41%.

גיא רון: מילה אחרונה וסופית נוגעת לסעיף 4(א) בחוק.

גיא רון: כתוב בחוק שמקום מושבה של הלשכה הוא ירושלים והערתו של אדוני בטקס פתיחת שנת המשפט היתה: אדוני ראש הלשכה, מדוע לא תנהל את כל ישיבות הוועד המרכזי בירושלים?

גיא רון: התשובה לכך, אדוני, היא שבקוורום של לשכת עורכי הדין צריכים להגיע 9 חברים.

גיא רון: לו הישיבות היו בירושלים, מספר הישיבות השנתיות שבהם היו מגיעים אליהן 9 חברים היה בערך רבע מהישיבות וזאת הסיבה.

דוד רותם: אני שמח לשמוע.

דוד רותם: תשנה את החוק ואל תגיד לי: אני שומר על החוק אבל אני לא מקיים אותו.

גיא רון: לזה אני מכוון.

גיא רון: בלשכת עורכי הדין ישבו במשך שנתיים, שנתיים, כדי לטפל בתקלות של הלשכה, כולל התקלות שחבר הכנסת שאמה מנסה לתקן פה.

גיא רון: יש לנו הצעה מסודרת, שכוללת גם את שינויי הקוורום, אבל אין לנו למי להגיש אותה.

גיא רון: אתה שואל האם התייעצו עם הלשכה?

גיא רון: לפני שהגישו את הצעת החוק הזו לא התייעצו.

גיא רון: התייעצו אחרי שהגישו אותה.

גיא רון: לא התעניינו אפילו האם בלשכה מתבצעת עבודה של שנתיים כדי לנסות לטפל בזה ויש לנו החלטת ועד מרכזי על שינוי מבנה לשכה, שכוללת 40 סעיפים, לא שני סעיפים, וביניהם שינוי הקוורום.

גיא רון: ועדיין, אדוני, החדר של ראש לשכת עורכי הדין הוא בירושלים, טקסי ההסמכה בירושלים, טקס פתיחת שנת המשפט היא בירושלים, האירוח הבין-לאומי הוא בירושלים, שנת היובל השנה תהיה בירושלים ובסופו של דבר אנחנו עושים במטב יכולתנו לשמור על זה.

גיא רון: אתה יודע מי לא עושה?

גיא רון: אני אומר לך מי.

גיא רון: הוועדה הזאת, אם היא תקבל את הצעת החוק הזאת.

גיא רון: אני מציע גם לתקן את סעיף 4(א) רבתי לחוק ובמקום לכתוב: "מקום מושבה של הלשכה הוא ירושלים" הבה נכתוב: "מקום מושבה של הלשכה הוא תל-אביב".

דוד רותם: בוא נאמר כך: לא צריך לעשות את זה, אתה עשית את זה בפועל.

עו"ד רחל בן-ארי: ממש.

דוד רותם: מי אמר "ממש"?

עו"ד רחל בן-ארי: אני.

דוד רותם: בפועל ממש זה מה שנעשה.

דוד רותם: יושב ראש הלשכה יש לו חדר בירושלים, המשרד שבו הוא מנהל את הלשכה הוא בתל-אביב.

דוד רותם: במפורש כן.

דוד רותם: עשית את זה בפועל ולא משנה אם יש קוורום או אין קוורום.

דוד רותם: עשיתם את זה בפועל.

גיא רון: רק מילה אחת.

גיא רון: זה לא "עשית".

דוד רותם: עשיתם, עשיתם.

דוד רותם: לא אמרתי "עשית".

גיא רון: הלשכה קיימת משנת 61' ולמעט התקופה שבה היה יושב ראש במשך ארבע שנים בסוף שנות השמונים בירושלים, ב-46 השנים האחרות זה נעשה בתל-אביב.

דוד רותם: לא אמרתי "עשית".

דוד רותם: אמרתי שעשיתם את זה.

גיא רון: תודה על התיקון.

אורי אורבך: לראש הלשכה יש חדר בירושלים, השאלה אם לחדר בירושלים יש את ראש הלשכה.

דוד רותם: לא.

גיא רון: התשובה היא פעם ב..

גיא רון: ולא מעבר לזה.

גיא רון: אני אספר לך עוד משהו, חבר הכנסת אורבך.

גיא רון: את החדר בתל-אביב הוא חילק לשלוש מזכירות, להבדיל מיושבי ראש מחוזות, והוא עובד על חשבונו מהמשרד שלו.

דוד רותם: רבותי, אנחנו נעשה עכשיו הפסקה של רבע שעה כדי לאפשר לחבר הכנסת יריב לוין לנסות להגיע לפשרות.

דוד רותם: בשעה 10:25 נחדש את הישיבה ובשעה 10:30 נצביע.

דוד רותם: (הפסקה בישיבה, שעה 10:10)     (חידוש הישיבה, שעה 10:25)

דוד רותם: רבותי, הפשרה שהושגה היא שאני הולך להצבעה בלי שינוי.

דוד רותם: אני גם אצביע על כל ההסתייגויות, כל ההסתייגויות יידחו, הן יגיעו למליאה, במליאה אתם תשכנעו את כולם ואין לי בכלל שום ספק.

כרמל שאמה-הכהן: יש חבר כנסת שהוא במעלית והוא ביקש שנמתין לו עשר שניות.

אברהם מיכאלי: המעלית נתקעה, זה כוח עליון.

שלמה מולה: מה זה הדבר הזה?

דוד רותם: סליחה, רבותי, אמרתי שקרה משהו?

שלמה מולה: לא, אתה מתמזמז, אדוני היושב ראש.

דוד רותם: קודם כל, אל תגיד לי מה לעשות ואיך לעשות כי עוד מעט תבקש ממני להדריך אותי איך לעשות את זה.

דוד רותם: רבותי, אני עובר להצבעה, הצבעה שמית.

דב חנין: לא, לא.

דוד רותם: בוועדה הזאת יש רק מנהל אחד.

שלמה מולה: למה אנחנו לא יכולים לנמק את ההסתייגויות?

דב חנין: אדוני הוא מנהל הוועדה אבל הוא כפוף לתקנון הכנסת.

דוד רותם: זה נכון.

דב חנין: ולכן חובתם וזכותם של חברי הכנסת לדעת בדיוק איזה הסתייגויות עומדות על השולחן.

דב חנין: אני לא מתכוון לנמק אותן.

דב חנין: אני מתכוון לקרוא אותן ולאחר שיוקראו ההסתייגויות...

דוד רותם: אין שום בעיה.

דוד רותם: אדוני יקרא את ההסתייגויות שלו, בבקשה.

דב חנין: תודה.

דוד רותם: חבר הכנסת טיבי, אתה רוצה לקרוא את ההסתייגויות שלך?

דוד רותם: נא לקרוא ולנמק.

אחמד טיבי: זה מה שסיכמתי.

דוד רותם: אין שום בעיה.

דוד רותם: בבקשה.

אחמד טיבי: אל"ף, הצעה לגבי התחולה.

אחמד טיבי: יש לי הצעה משותפת של חבר הכנסת איתן כבל ושלי לדחות את מועד התחולה.

דוד רותם: אתה רוצה להסביר עכשיו או שאנחנו נקרא את ההסתייגויות ונצביע עליהן?

אחמד טיבי: תגיד לי מה ההליך, אדוני, ואני אלך לפיו.

דוד רותם: דב חנין רוצה לקרוא את ההסתייגויות שלו בעצמו.

אחמד טיבי: זה סביר.

דוד רותם: אין בעיה.

דוד רותם: אדוני רוצה אותו הדבר, אדוני יקרא את ההסתייגויות שלו.

אחמד טיבי: שאני אקרא את כל ההסתייגויות שלי?

דוד רותם: כן.

אחמד טיבי: נא לתת לי את ההסתייגויות שלי.

שלמה מולה: גם אני מבקש לדבר.

דוד רותם: גם אתה תקרא את ההסתייגויות שלך.

אחמד טיבי: אדוני, בסעיף 1 בהצעת החוק, במקום 5,000 יבוא: "ייבחרו עבור כל 2,000 חברי מחוז ובלבד שרשומים בו מעל 3,000 חברים".

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: האם אדוני מסכים שנצביע על כל ההתייגויות שלו יחד או שאדוני רוצה הצבעה על כל הסתייגות בנפרד?

אחמד טיבי: בנפרד.

אחמד טיבי: אלה הסתייגויות שונות.

דוד רותם: בבקשה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת טיבי?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת טיבי – 5 נגד – 6 ההסתייגות של חבר הכנסת טיבי לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה רבה, ההסתייגות נפלה.

דוד רותם: קרא את ההסתייגות שלך בבקשה.

אחמד טיבי: בסעיף 1 בהצעת החוק, במקום "שלושה חברים נוספים מכל מחוז" יבוא: "חבר נוסף אחד מכל מחוז ובסיפא חבר כאמור ייבחר עבור כל".

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: חברים, מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת טיבי?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת טיבי – 5 נגד – 7 ההסתייגות של חבר הכנסת טיבי לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה רבה, ההסתייגות נפלה.

אחמד טיבי: בסעיף 1, במקום: "מספר החברים בהתאם לאמור בסעיף זה לא יעלה על 12 חברים", יבוא: "מספר החברים לא יעלה על 6".

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת טיבי?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת טיבי – 4 נגד - 7 ההסתייגות של חבר הכנסת טיבי לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה רבה, ההסתייגות נפלה.

אחמד טיבי: בסעיף 1, במקום: "שייבחרו על ידי ועד המחוז בבחירות חשאיות", תימחק המילה "ועד" ויבוא: "חברי המחוז בבחירות שוות, יחסיות, כלליות וחשאיות".

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת אחמד טיבי – 5 נגד -7 ההסתייגות של חבר הכנסת אחמד טיבי לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

אחמד טיבי: יש להוסיף סעיף 1(ב) הקובע שיש לתקן את סעיף 9(א)(5) בחוק כך שבמקום "28 חברים שיבחרו חברי הלשכה" יבוא: "50 חברים שיבחרו על ידי חברי הלשכה".

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת אחמד טיבי – 5 נגד – 7 ההסתייגות של חבר הכנסת אחמד טיבי לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דוד רותם: יש עוד הסתייגויות, חבר הכנסת טיבי?

אחמד טיבי: הוספת סעיף 3 הקובע כי "כללי לשכת עורכי הדין – בחירות למוסדות הלשכה, 1982 – יתוקנו בהתאם לאמור בחוק.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת טיבי – 5 נגד -7 ההסתייגות של חבר הכנסת אחמד טיבי לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה רבה, ההסתייגות נפלה.

אחמד טיבי: ההסתייגות האחרונה, אדוני, מתייחסת לסעיף התחולה והיא הסתייגות משותפת של חבר הכנסת איתן כבל ושלי.

אחמד טיבי: לפני ההצבעה האוטומטית אני  מבקש לשקול בכובד ראש את דרך ההצבעה.

דוד רותם: אנחנו מודים לך על ההסבר.

אחמד טיבי: אני השתתפתי פה בדיון מתחילתו.

אחמד טיבי: לא באתי בסוף כמו עדר שביקשו ממנו כחבר קואליציה –  מי שבעד הוא בעד ומי שנגד הוא נגד.

דוד רותם: אדוני צודק.

דוד רותם: תודה לך על כך שאתה מלמד אותנו איך להצביע.

דוד רותם: אדוני יסביר.

אחמד טיבי: אני מנסה ללמוד ממך בישיבה הזאת.

דוד רותם: אתה יכול לבוא ללמוד ממני הרבה, אבל אני נותן שיעורים פרטיים בתשלום.

רחל אדטו: אסור לך, אל תפליל את עצמך.

דוד רותם: בבקשה, חבר הכנסת טיבי.

אחמד טיבי: הוספת סעיף 4 בהצעת החוק, הקובע תחולה.

אחמד טיבי: הצעת החוק תחול לאחר מועד הבחירות הקרוב הקבוע ליום 16 ביוני 2010.

אחמד טיבי: לשקול בכובד ראש, אדוני.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חברי הכנסת אחמד טיבי ואיתן כבל – 5 נגד – 7 ההסתייגות של חברי הכנסת אחמד טיבי ואיתן כבל לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה רבה לחברי הכנסת.

דוד רותם: אתה תנמק את ההסתייגויות שלך גם במליאה.

אחמד טיבי: אגב, אני מבקש רביזיה על כל ההסתייגויות שלי.

דוד רותם: אין שום בעיה.

דוד רותם: מי בעד רביזיה על כל ההסתייגויות של חבר הכנסת טיבי.

דוד רותם: מי בעד?

אחמד טיבי: מה זה?

אחמד טיבי: יש לשקול את הרביזיה, לא להצביע אוטומטית.

דוד רותם: לא להצביע אוטומטית?

אחמד טיבי: קודם לשקול.

אחמד טיבי: מה זה הדבר הזה?

דוד רותם: מי בעד רביזיה להסתייגויות של חבר הכנסת טיבי?

אחמד טיבי: תגיד, הכל אוטומטי אצלך?

דוד רותם: הכל אצלי אוטומטי.

דוד רותם: אתה רוצה שאני אעשה את זה בסוף?

דוד רותם: אני אעשה את זה בסוף.

אחמד טיבי: כן, בסוף.

דוד רותם: אני אעשה לך את זה בסוף, אין שום בעיה.

דוד רותם: חבר הכנסת חנין, בבקשה.

דב חנין: תודה רבה.

דב חנין: אדוני, אני מבקש להציג הסתייגויות שמשותפות לי, לחבר הכנסת מוחמד ברכה, לחבר הכנסת חנא סוויד ולחבר הכנסת עפו אגבאריה.

דב חנין: ההסתייגויות הראשונות הן לשם החוק וכל ההסתייגויות שאני אציג להלן הן הסתייגויות חילופיות.

דב חנין: הסתייגות ראשונה – שם החוק יהיה "חוק לשכת עורכי הדין (כינון מדינת תל-אביב).

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת חנין וקבוצת חברי הכנסת – 4 נגד – 7 ההסתייגות של חבר הכנסת חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה רבה, ההסתייגות נפלה.

אחמד טיבי: סליחה, רשומה כאן הסתייגות לשם החוק ואני שכחתי אותה.

אחמד טיבי: ברשותך, חבר הכנסת חנין, הסתייגות נוספת לשם החוק.

אחמד טיבי: במקום שם החוק יבוא: "הצעת חוק לחיסול הפריפריה".

אחמד טיבי: אדוני, אני מבקש להצביע.

דוד רותם: אין שום בעיה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות של חבר הכנסת טיבי?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת טיבי – 4 נגד – 7 ההסתייגות של חבר הכנסת טיבי לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה רבה, ההסתייגות נפלה.

דב חנין: הצעת ההסתייגות השנייה שלי לשם החוק דומה לו של חבר הכנסת טיבי, אבל לא זהה.

דב חנין: לחילופין, שם החוק יהיה: "חוק לשכת עורכי הדין (ביטול הפריפריה)".

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת – 4 נגד – 7 ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות שתחי הדמגוגיה?

דב חנין: ההסתייגות הנוספת שלי היא חילופית.

דב חנין: שם החוק, לפי ההסתייגות, יהיה "חוק לשכת עורכי הדין (עדיפות לעורכי דין במרכז).

דב חנין: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת – מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דב חנין: לחילופין, הצעה נוספת לשם החוק: "חוק לשכת עורכי הדין, עידוד המיוריזציה".

דב חנין: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דב חנין: אני עובר להסתייגויות לסעיף 1. ההסתייגות הראשונה: "סעיף 1 בהצעת החוק יבוטל".

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דב חנין: לחילופין, הסעיף ינוסח מחדש כך שהוא יקבע לכל מחוז סך הכל ארבעה נציגים.

דב חנין: אני רוצה להסביר שהיום יש שלושה נציגים והסעיף יקבע לכל מחוז ארבעה נציגים ובכך הוא יגדיל את הנציגות המחוזית.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דב חנין: לחילופין, אני מציע שהסעיף ינוסח כך שלכל מחוז יהיו בסך הכל חמישה נציגים.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דב חנין: לחילופין, אני מציע שהסעיף ינוסח מחדש כך שלכל מחוז יהיו בסך הכל שני נציגים.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דב חנין: קבוצת ההסתייגויות הבאה הולכת לקראת הצעת החוק במובן זה, שהיא קובעת מנגנון ייצוג לפי מספר חברים, אבל משנה את מתכונת מנגנון הייצוג שיש בהצעת החוק.

דב חנין: החלופה הראשונה, על כל 3,000 חברים יהיו 3 נציגים ובסך הכל לא יהיו לשום מחוז יותר מ-5 נציגים ובלבד שלכל מחוז יהיו 3 נציגים.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דב חנין: לחילופין, אני מציע שעל כל 2,500 חברים יהיו 3 נציגים, אבל בסך הכל לא יהיו יותר מ-6 נציגים לכל מחוז ובלבד שלכל מחוז יהיו מינימום 3 נציגים.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דב חנין: לחילופין, אני מציע שעל כל 1,500 חברים במחוז יהיו 2 נציגים, אבל בסך הכל לא יהיו לשום מחוז יותר מ-7 נציגים ובלבד שלכל מחוז יהיו לפחות 2 נציגים.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דב חנין: לחילופין, אני מציע שעל כל 1,800 חברים יהיו 2 נציגים.

דוד רותם: טוב.

דוד רותם: אם אתה רוצה לעשות צחוק מהעניין...

דב חנין: לא, אני קורא את ההסתייגויות שלי.

דוד רותם: לא, לא, סליחה.

דב חנין: לא, לא, אדוני, אני  מוחה על הדברים האלה.

דב חנין: הדברים האלה מעליבים.

דוד רותם: אם אדוני מתכוון על כל 100 לעשות עוד אחד ועוד אחד ועוד אחד.

דב חנין: אני מבין, אדוני, שאדוני לא מבין את טעמן של ההסתייגויות ולכן אני אנמק אותן.

דב חנין: אני אסביר לאדוני מה הוא ההבדל בין ההסתייגויות כי כל הסתייגות כזאת היא שונה.

דב חנין: היא שונה ברמה הרעיונית שלה.

אחמד טיבי: אני מבקש שחבר הכנסת חנין ירחיב בדבריו.

דוד רותם: החוק ייגמר היום, חבר הכנסת טיבי.

דב חנין: יש פה מנגנוני ייצוג שונים.

אחמד טיבי: אבל הוא חייב להרחיב.

דב חנין: יש פה מנגנונים שונים שאנחנו מנסים לייצר בהם איזון מספרי בין מחוזות קטנים יותר ומחוזות גדולים יותר.

דב חנין: בין המנגנון של 3,000 חברים על 3 נציגים לבין 1,500 ל-2 נציגים יש הבדל.

דב חנין: זה לא אותו הדבר.

דב חנין: הרשימה כבר מנוסחת והיא נמצאת בפני אדוני.

דב חנין: אני מתקדם.

דב חנין: לחילופין, על כל 1,800 חברים 2 נציגים ובסך הכל לא יותר מ-6 נציגים ובלבד שלכל מחוז יהיו לפחות 2 נציגים.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דב חנין: לחילופין, על כל 1,500 חברים 2 נציגים ובסך הכל לא יותר מ-6 נציגים לכל מחוז ובלבד שלפחות לכל מחוז יהיו 2 נציגים.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דב חנין: לחילופין, על כל 1,750 חברים 3 נציגים ובסך הכל לא יותר מ-7 נציגים לכל מחוז ובלבד שלכל מחוז יהיו לפחות 2 נציגים.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דב חנין: ההצעה האחרונה הולכת עוד יותר לכיוון המיוריזציה שאתם רוצים כי היא לא נותנת נציגות מינימלית.

דב חנין: היא אומרת שלחילופין, על כל 2,000 חברים 2 נציגים ובסך הכל לא יותר מ-6 נציגים לכל מחוז.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דב חנין: לסעיף 2 אני מציע הסתייגות ראשונה למחוק את סעיף קטן (1).

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דב חנין: לאותו סעיף 2 אני מציע הסתייגות של מחיקת סעיף קטן (2).

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דב חנין: אני מציע, אדוני, שורה של הסתייגויות חילופיות לעניין סעיף התחולה.

דב חנין: ההסתייגות הראשונה אומרת שתחילתו של חוק זה ביום 1 בינואר 2018.

דב חנין: אנחנו שמענו שראש הממשלה מייצר תכנית תחבורתית לביטול הפריפריה ואז אולי לא תהיה פריפריה, כל המדינה תהיה אזור אחד כך שלא תהיה משמעות לביטול הפריפריה.

דב חנין: לכן אני מציע את ה-1 בינואר 2018 לתחילת החוק.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דב חנין: ההסתייגות השנייה יותר ריאליסטית.

דב חנין: אני מבין שתכניתו של ראש הממשלה לא תתבצע עד ה-1 בינואר 2018 ולכן אני מציע את ה-1 בינואר 2020.

דוד רותם: חבר הכנסת חנין, אני רוצה להגיד לך דבר אחד.

דוד רותם: אם אדוני חושב למשוך את הדיון כדי שאני אצטרך להפסיק אותו...

דב חנין: לא, אני מסיים, אדוני.

דב חנין: אדוני מבזבז את הזמן.

אחמד טיבי: הנה, הוא לקראת הסוף, אדוני.

דוד רותם: אתה לא מסרת לנו את ההסתייגויות.

דב חנין: אני מסרתי, אני מצטער.

דוד רותם: לא, לא, לא.

דוד רותם: מה ההסתייגות הבאה?

דב חנין: ההסתייגות הריאליסטית יותר היא שתחילתו של חוק זה היא ביום 1 בינואר 2020 כי עד אז לא תהיה תכנית התחבורה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דב חנין: ההסתייגות האחרונה, עוד יותר ריאליסטית, היא 1 בינואר 2025.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת דב חנין וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דוד רותם: חבר הכנסת מולה, יש לאדוני הסתייגויות?

שלמה מולה: הרבה הסתייגויות, אדוני היושב ראש.

דוד רותם: אין לי שום בעיה.

דוד רותם: יש לך את כל הזמן שבעולם.

שלמה מולה: אדוני היושב ראש, אני רוצה שבשם החוק יבוא הסעיף שיאמר שהצעת החוק באה לשרת את שר המשפטים ממניעים זרים.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת שלמה מולה וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת שלמה מולה וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

שלמה מולה: בסעיף 9(1) אני מבקש לקרוא את כל הכתוב בו ואחר כך תהיה הצבעה.

שלמה מולה: "חבר אחד נוסף מכל מחוז שהוא חבר הלשכה הרשום באותו מחוז, שייבחר על ידי חברי המחוז בבחירות שוות, יחסיות, כלליות וחשאיות.

שלמה מולה: חבר, כאמור, ייבחר עבור כל 2,000 חברי מחוז ובלבד שרשומים בו מעל 2,000 חברים.

שלמה מולה: מספר החברים בהתאם לאמור בסעיף זה לא יעלה על 6".

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת שלמה מולה וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת שלמה מולה וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

שלמה מולה: הסעיף הבא בסעיף העיקרי 9(א)(5), במקום "28" יבוא "50".

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת שלמה מולה וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת שלמה מולה וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

שלמה מולה: אדוני היושב ראש, אני מבקש להוסיף סעיף חדש לחוק בסעיף המינויים.

שלמה מולה: יש חברי לשכה שהם במינוי ואני מבקש שזה יהיה על פי מפתח פריפריה גאוגרפית וחברתית, כאשר הגאוגרפיה החברתית תכלול עולים חדשים, ערבים, חרדים, נשים, צעירים ומוגבלים, והפריפריה הגאוגרפית תכלול את ירושלים, הצפון והדרום.

דוד רותם: למה?

דוד רותם: יש בעיה עם מוגבלים בלשכת עורכי הדין?

דוד רותם: אני מודיע לך שאין בעיה עם מוגבלים בלשכת עורכי הדין.

דוד רותם: יש כל כך הרבה כאלה.

שלמה מולה: אדוני היושב ראש, אני מגיש הסתייגות ואני מבקש להצביע עליה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת שלמה מולה וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת שלמה מולה וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

שלמה מולה: אני מבקש שסעיף 2(11) כולו יימחק.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת שלמה מולה וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת שלמה מולה וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

שלמה מולה: ההסתייגות האחרונה לגבי התחולה – אני מבקש שהתחולה תחל מה-16 ביולי 2011.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חבר הכנסת שלמה מולה וקבוצת חברי הכנסת - מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חבר הכנסת שלמה מולה וקבוצת חברי הכנסת לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

שלמה מולה: אדוני היושב ראש, אני מודיע שכל ההסתייגויות שלנו הן בשם כל סיעת קדימה.

דוד רותם: אין שום ספק.

דוד רותם: כלומר, זאת הסתייגות בשם הרוב בכנסת.

רחל אדטו: אכן, הסיעה הגדולה בכנסת.

רחל אדטו: אני הגשתי הסתייגות אחת.

אחמד טיבי: אדוני, ההסתייגויות שלי הן של הסיעה השנייה בגודלה באופוזיציה.

רחל אדטו: ההסתייגות שלי היא לגבי סעיף התחולה ואני מבקשת להוסיף סעיף תחולה שאומר שהצעת החוק תיכנס לתוקפה החל מה-1 באוגוסט 2011.

דוד רותם: תודה.

דוד רותם: מי בעד ההסתייגות?

דוד רותם: הצבעה     בעד ההסתייגות של חברת הכנסת רחל אדטו – מיעוט נגד – רוב ההסתייגות של חברת הכנסת אדטו לא נתקבלה.

דוד רותם: תודה, ההסתייגות נפלה.

דוד רותם: רבותי, עד כאן.

דוד רותם: אנחנו נעבור להצביע עכשיו על החוק בקריאה שנייה כהכנה לקריאה שנייה ושלישית.

דוד רותם: מי בעד החוק?

דוד רותם: הצבעה     בעד הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית – 7 נגד – 5 הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית נתקבלה.

דוד רותם: תודה רבה, הצעת החוק אושרה לקריאה שנייה ושלישית.

אחמד טיבי: רביזיה בבקשה.

אחמד טיבי: רביזיה משותפת, בבקשה.

כרמל שאמה-הכהן: אני מגיש רביזיה על שני סעיפי החוק.

דוד רותם: אתם רוצים רביזיה?

אחמד טיבי: רביזיה משותפת.

אחמד טיבי: כרמל הגיש לפניי.

דוד רותם: כרמל ביקש רביזיה.

דוד רותם: אתה ביקשת רביזיה על ההסתייגויות שלך.

אחמד טיבי: וגם על החוק עכשיו.

דוד רותם: הוא ביקש רביזיה, אי אפשר לקבל.

דוד רותם: אי אפשר שלוש פעמים רביזיה משלושה חברי כנסת.

אחמד טיבי: כרמל הגיש רביזיה.

דוד רותם: על החוק כולו.

דב חנין: הוא יוזם החוק.

אחמד טיבי: מותר לו.

דוד רותם: והוא רוצה רביזיה.

דוד רותם: לא מוצא חן בעיניו מה שאישרתי.

דב חנין: גם לא מוצא חן בעינינו.

דוד רותם: רבותי, תודה רבה.

דוד רותם: אני אקבע את הרביזיה אחרי שיקול דעת ובכובד ראש.

דוד רותם: הרביזיה של טיבי תהיה ביום ראשון בשעה 09:00 ולרביזיות האחרות אני אקבע תאריך.

דוד רותם: אתה רוצה לחזור בך מהרביזיה?

דוד רותם: אחרת תהיה פה ביום ראשון בשמונה בבוקר.

דוד רותם: תודה, הישיבה נעולה.