ועדת העבודה, הרווחה והבריאות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 381, 2010-12-06 09:30

חיים כץ: בוקר טוב, יום שני בשבוע, כ"ט בכסלו, 6 בדצמבר 2010, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת העבודה והרווחה, והבריאות והנושא הוא: שביתתם המתמשכת של פרקליטי המדינה עקב השחיקה בשכרם.

חיים כץ: ברוח הימים האלה כפי שהתבצע כנראה בכל ועדות הכנסת, גם החברים בוועדה הזאת מביעים צער כבד על מה שקרה, שולחים מפה תנחומים למשפחות המתים, מאחלים החלמה מהירה ופחות כואבת לפצועים, ושלא נדע מאורעות כאלה בעתיד - כמו ששם, גם פה, במחשבה תחילה אולי היינו יכולים לפתור את הבעיות האלה.

חיים כץ: אני רוצה לציין שיחת טלפון שהיתה לי אתמול מהיועץ המשפטי לממשלה שאמר אני  רציתי לבוא ולא יכולתי.

חיים כץ: הוא אמר לי גם שר המשפטים לא יכול לבוא, אמרתי, שר המשפטים לא בא בגלל שזה לא מעניין אותו.

חיים כץ: זה לא מעניין אותו - הוא לא היה בא בשום מצב.

חיים כץ: אמרתי ליועץ המשפטי לממשלה שאם הייתי צריך להמר על הבית תמורת דולר ואני לא מהמר, אז במקרה הזה הייתי מהמר שהוא לא היה מגיע.

חיים כץ: צר לי שכך הם פני הדברים, אבל זאת ההתנהלות של שר המשפטים, אנחנו ניסינו להתגמש כמה שהוא רוצה, רצינו להתאים את הפגישה לשר המשפטים, אבל הוא עסוק בדברים חשובים ואין לו זמן, הוא צריך להגן שחלילה לא נעביר חוקים שיחסלו את המדינה, כמו שכר הבכירים וכהנה וכהנה.

חיים כץ: נמצאים פה נציגי ועד הפרקליטים לתת לנו סקירה על ארועים, איפה זה עומד, מהן הדרישות, מה הם מצפים.

חיים כץ: תמונת מצב על מנת שהדיון הזה יהיה דיון ראשוני וכדי שנקיים דיון נוסף ונראה עוד פעם ששר המשפטים יש לו ועדה והוא לא יכול לבוא, אבל אולי גורמים אחרים יבואו, אולי הם יבואו ונוכל לקדם את העניין ולפתור אותו.

בועז גולדברג: בוקר טוב אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, אנחנו מצטרפים לדברים שאמרת ברוח הימים האלה.

בועז גולדברג: שנית, אנחנו מאוד מודים לוועדה הזאת שבמצוקתנו כי גדולה באה לעזרתנו.

בועז גולדברג: חברי כנסת שתמכו בנו בימים האחרונים, והוועדה שזימנו את הדיון היום.

בועז גולדברג: קצת רקע – הפרקליטות.

בועז גולדברג: בפרקליטות מונים היום 860 פרקליטים, משרד עורכי הדין הגדול בארץ שמייצג את הציבור ב-11 מחוזות ובלשכה הראשית בירושלים שיש להם משימות כבדות משקל עד מאוד.

בועז גולדברג: צריך להבין מה זה הפרקליטות, לא כולם יודעים את מלוא התמונה.

בועז גולדברג: הפרקליטות נאבקת בשם הציבור, אנחנו חיילים של הציבור, נאבקים בפשיעה הגואה, בכל סוגי העבריינות, בשחיתות מלווים את המשטרה בחקירותיה - זה בפן הפלילי.

בועז גולדברג: בפן הכלכלי הפלילי, אנחנו אלה שמחזיקים בהגה של המאבק בהלבנת הון, הון שלטון, שחיתויות, המעמד הכלכלי של ישראל בעולם, צריך להבין את זה, הוא כזה משום שידוע בעולם שרשויות האכיפה בישראל הן איכותיות.

בועז גולדברג: בפן האזרחי הפרקליטות אחראית על הגנה בהיקפים של עשרות מליארדי שקלים בשנה של תביעות, של מגה תביעות, של בג"צים שמוגשים נגד כיסו של הציבור, נגד הכיס של כולנו על ידי אילי הון מצד אחד, ועל ידי גורמים אינטרסנטים מצד שני, ואנחנו מגנים בהצלחה רבה יש לציין על כיסו של הציבור ועל רכושו.

בועז גולדברג: כבר עכשיו על השולחן אני יכול להגיד שאני חושב שנציגי האוצר ונציגי משרדי הממשלה שלא כאן מאוד מרוצים מהשרות המשפטי שניתן להם, אין אף תלונה שהפרקליטים לא נותנים איכות, אין אף תמונה שהפרקליטים לא עובדים קשה מאוד, התמונה ידועה לכל הגורמים שנוגעים בדבר.

בועז גולדברג: בעשור האחרון, עברנו טלטלה קשה בפרקליטות, בפרקליטות קטנה בעקבות התהליכים שקרו במדינה ובחברה בישראל, הפכנו לפרקליטות שהכפילה את עצמה, היינו כ-400 היום כפי שאמרתי 860 פרקליטים, הרבה מאוד פרקליטים התגייסו לשרות ללא תכנון נאות וללא משרות בכירות מספיק, זה דרש מהמשרד לבצע שינויים מבניים במשך השנים האחרונות בלי הסכמת הארגון, בניגוד  להסכמת העובדים באופן שלקחו סקטור שלם של עובדים מדרג הביניים, כי חייבים לנהל את הפרקליטות, הטילו עליהם משימות ניהול ללא שום תכננון משרות, ללא שום שכר נלווה.

בועז גולדברג: בנוסף לזה, אנחנו היינו תמיד מגזר מוביל ומתוגמל בהתאם, כי המדינה תמיד הבינה שאם הפרקליטות לא תהיה איכותית מאוד הכל ייפגע.

בועז גולדברג: אנחנו לא יודע עד כמה ערים לכך, אבל הפרקליטות היא לא רק בבתי המשפט, היא משדרת איכות לכל המבנה של המגזר הציבורי בישראל.

בועז גולדברג: אין דיון אחד של קביעת מדיניות במשרדי ממשלה באופן רציני ששם לא יושבים גם נציגי הפרקליטות, זה איזשהו עמוד שדרה שנוגע לכל.

בועז גולדברג: שחיקת השכר שלנו החלה בהידרדרות של הישגים שהשיגו לפני 30 שנה בבוררות, גם אז האוצר לא רצה לתת כלום, אחרי שביתה, אנחנו לא שובתים הרבה, אנחנו שובתים מעט מאוד - פעם ב-30 שנה, מאז שבתנו לפני 30 שנה נתנו לנו בוררות שקבעה באמת שהפרקליטים עובדים בצורה אחרת, הם לא עובדי משרד רגילים, הם לא עובדי מדינה רגילים, הם עובדים עבודה מאוד שוחקת.

בועז גולדברג: פרקליט לא יכול בשעה ארבע להחליט שהוועדה נגמרה כי יש לו תיק הוכחות מחר עם 11 עדים, הוא לוקח את התיק הביתה, יש לנו זכות שאין לעובדי מדינה אחרים, שהוקרא אז שאנחנו יכולים לבוא ולעבוד בבית ולהצהיר על שעות, ואנחנו עושים את זה, שאם לא כך לא יכולנו לתפקד.

בועז גולדברג: השחיקה בשכר שלנו למול מגזרים אחרים שבמהלך השנים ידעו לשמור על השכר שלהם, והיו איתנו באותו אשכול עיסוקים בכיר - רופאים, סגל המחקר בשרות המדינה, עובדי הסגל האקדמי באוניברסיטאות, הם ידעו והם שמעו.

חיים כץ: אף אחד מהגופים שאמרת לא צמוד למגזר הציבורי, שים לב למה שאתה מדבר, כולם גופים עצמאיים שמייצגים את עצמם מבלי שמישהו אחר כללי ייצג אותם.

בועז גולדברג: נכון, אני מקבל את ההערה היא נכונה.

בועז גולדברג: אנחנו נשחקנו, המרמור היה קשה מאוד.

בועז גולדברג: אנחנו פרקליטים מובחרים ומצויינים, אין להם אפשרות קידום במערכת, השכר לא מתגמל.

בועז גולדברג: החלטנו על סכסוך עבודה לפני 4 שנים, לא דיברו איתנו עד שלא נקטנו בפעולה, באפריל השנה הכריז על יום שבו לא מתייצבים לבתי המשפט, יום אחד, סוף סוף נתנו לנו כרטיס כניסה לאוצר.

בועז גולדברג: שבעה חודשים עברו, הרבה ישיבות, במהלכן אנחנו נתנו הצעה שנערכה גם על ידינו וגם על ידי אנשי מקצוע כרך עבה, כי אנחנו רואים את עצמנו כציבור אחראי ואיכותי, וכך אנחנו רוצים שהתייחסו אלינו.

בועז גולדברג: הגשנו את ההצעה, כפי שאמרתי גם בעלי מקצוע מהתחומים הרלבנטיים ניסחו אותה שהיא נותנת מענה לא רק לשחיקת השכר, אלא מענה מקיף לכל הבעיות שלמרביתן אם לא לכולם שותפה הנהלת המשרד, כלומר, גם משרד המשפטים ובעיקר ענף הפרקליטות רואה את הבעיות והיא שותפה להכרה שלנו שהבעיות האלה חייבות פתרון.

בועז גולדברג: למשל, קידום, הכרנו גם בסוגים של גמישות.

חיים כץ: מה זה קידום?

חיים כץ: יש לכם טבלאות שכר?

חיים כץ: יש לכם דרגות?

חיים כץ: למה אתם צמודים לדירוג המחר?

בועז גולדברג: יש לנו דירוג של משפטנים שאנחנו צמודים לו.

בועז גולדברג: האמת היא שזה סוג של פיקציה.

בועז גולדברג: מדוע פיקציה?

בועז גולדברג: מאחר והאוצר כדי למשוך משפטנים איכותיים לשרות המדינה, לא לפרקליטות, הבין שהוא לא מסוגל לגייס משפטנים איכותיים בדרגה של השכר שאנחנו מועסקים על פיו, הוא פתח צוהר, לצערנו הרב, גם אצלנו ניסינו, בחוזים אישיים, זה שבר לחלוטין את איגוד המשפטנים לצערי.

חיים כץ: זה אותם תנאים כמו שלכם רק בלי קביעות ושכר שונה.

בועז גולדברג: אני לא רוצה להגיד בלי קביעות.

בועז גולדברג: אתה לא צריך, הם יראו לי משפטן אחד שפוטר, שום דבר, יש קביעות בחוזים אישיים, לא מפוטרים אף אחד, אין בעיה עם זה.

בועז גולדברג: יש בעיה מוסרית קשה מאוד לשיטתתנו, בשיטה הזאת מעבר - - -

חיים כץ: בחוזים אישיים כאלה גם אין פז"מים לקידום, מקדמים אותם מתי שרוצים בדרגות.

אהרון עוזיאלי: מאיפה המידעים המדוייקים האלה, סליחה, אדוני היושב ראש, מאיפה אמירות השפר האלה?

אהרון עוזיאלי: אני אעביר לכם נתונים.

חיים כץ: מאיפה?

חיים כץ: קודם כל אני לא זוכר שקיבלת רשות דיבור.

חיים כץ: פעם היתה תכנית טלוויזיה והיה חידון כזה, שאלו מאיפה – ידע אישי.

חיים כץ: זה התחביב שלי, אני מתעניין בשכר ופנסיה, מפה הידע האישי, והלוואי ופקידי האוצר היו יודעים מה אני שכחתי, אז הפנסיה בישראל לא היתה נראית כמו שהיא נראית, ולא היינו נראים כמו שאנחנו נראים, אבל היה לנו פחות איזה שמונה אגורות בקופה.

בועז גולדברג: על כל פנים, כך שהמשפטנים ברובם המכריע היום והקולגות מועסקים בחוזים אישיים, אנחנו לא נתנו לזה דריסת רגל אצלנו מכמה טעמים.

בועז גולדברג: אנחנו בשום פנים ואופן לא מוכנים שפרקליט שהוא שומר הסף של האינטרס הציבורי יהיה מועסק בחוזה שעוד שנה או חצי שנה הוא צריך לדעת שזה מחודש לו.

בועז גולדברג: אני לא רוצה לראות אף פרקליט שעומד היום בתיק שהוא תיק רגיש, שגורמים אלו ואחרים מעורבים בו, שהוא צריך לחשוב אינטרס הציבור חשוב או שיאריכו לי את התפקיד, זה לא מתקבל על הדעת.

בועז גולדברג: לכן לא נתנו לזה כניסה למרות הפיתוי העצום שבהכנסה הגבוהה בעוד 30% ו-40%, אנחנו לא ניתן לזה גם בעתיד.

בועז גולדברג: על כל פנים, רק אחרי שעשינו יום אחד, נתנו לנו לשבת עם האוצר לדבר.

בועז גולדברג: שבעה חודשים ישבנו, שום דבר לא קרה, רק עם פתיחת השביתה ישבו איתנו באוצר בצורה שהם נתנו לנו הצעה, שההצעה הזאת היתה לשיטתתנו באמת מבזה, הצעה שאנחנו מקבלים דברים שהם מבחינתנו בכלל לא שכר.

בועז גולדברג: הצעה שבה אנחנו שנחשבים עובד נוסע, כלומר אנחנו יודעים שבמגזר הציבורי יש מקרים רבים של הוצאות רכב שהם חלק מהשכר.

בועז גולדברג: המקרה שלנו זה לא חלק מהשכר, זה הוצאות כי אנחנו - - - למשטרה, למקומות שבהם ארעו אירועים לגבי התיקים שם, למשרדי ממשלה ישירות.

בועז גולדברג: יש לנו צורך אמיתי בזה, היום למעלה משליש מהפרקליטים הצעירים שבהם לא מקבלים הוצאות רכב אלמנטאריות, מה שפקידות במשרדי ממשלה מקבלים.

בועז גולדברג: התנאים שלנו התדרדרו עד כדי כך, כי באמת איפשהו לא דאגנו במשך שנים.

אילן גילאון: אתה יכול לסבר את אוזנינו על טווח המשכורות, למשל פרקליט מתחיל.

חיים כץ: יותר מאוחר, קודם בועז יסיים לדבר.

משה (מוץ) מטלון: לא, גם מה היתה ההצעה שקיבלתם?

חיים כץ: לפני שאתה ניגש להצעה, בואו נבין את מהות העניין, אחר כך נראה מה ההצעה ומה לא הצעה.

בועז גולדברג: ההצעה היתה - - -

חיים כץ: זו הבעיה היחידה שלכם – אחזקת רכב?

בועז גולדברג: אני ארחיב.

בועז גולדברג: החזר הוצאות רכב, תיכנון שממילא היה צריך לתת תיכנון של משרד בכירות, שכמו שאמרתי, בעשור האחרון לא ניתן ואנחנו גדלנו פי שתיים.

בועז גולדברג: החוצפה הגדולה ביותר ממש עוול, לתת לנו הצעה של 5% תוספת תמורת ויתור על משהו שלטענת האוצר הוא שווה 4% כלומר 1%.

חיים כץ: מה לטענת האוצר שווה 4%?

בועז גולדברג: על ימי חופש שלנו.

בועז גולדברג: יש לנו ימי חופש עודפים שקיבלנו לפני 30, מתוך הכרה שעבודת הפרקליט היא כל כך קשה, צריך מדי פעם עוד כמה ימי חופש.

חיים כץ: כמה אתם יכולים לצבור?

בועז גולדברג: יכולים לצבור כמו שרות המדינה.

חיים כץ: זאת אומרת לא נמחק לכם?

אורי אריאל: ימי בחירה הם לא נצברים בכלל.

בועז גולדברג: לשיטתתנו אנחנו עשינו חישוב שהוא קצת יותר מורכב ממה שהאוצר עשה, הציעו לנו 5% תמורת ויתור על 8%, כי הרבה מאוד - - -

יעקב אדרי: הצעה טובה.

חיים כץ: עסק טוב.

בועז גולדברג: כי הרבה מאוד עובדי מדינה כשהם פורשים הם מקבלים פדיון ימי חופשה, ואז ערך ימי חופשה שלהם הוא לפי המשכורת, זה חסכון מאוד טוב שלכל עובדי המדינה יש למעשה.

חיים כץ: אם אתה משאיר יום חופש - ובפרישה אתה מקבל, זאת אומרת יש קידום יפה.

חיים כץ: ימי החופשה צמודים לשכר, פודים לך אותם בכסף לא בימי חופשה.

בועז גולדברג: קידום בשכר יש במערכת, כי אחרת אתה לא יכול לשמור - - -

חיים כץ: מה זה קידום בשכר?

חיים כץ: כמה הזחילה שלכם ריאלית בשנה?

בועז גולדברג: יש לי מה ללמוד.

בועז גולדברג: צריך להבין את הפרקליטות, הפרקליטים הם לא עובדים רגילים, הם עובדים מאוד איכותיים, הם מקצועיים.

שלי יחימוביץ': לא מביעים מחאה נגד – אנחנו בעד.

חיים כץ: אנחנו רוצים לדעת איפה אבני המחלוקת, הבנו – 1. ברכב.

חיים כץ: 2?

בועז גולדברג: שחיקת השכר.

שלי יחימוביץ': העסקה בחוזים.

חיים כץ: כמה אתה עולה ריאלית בשנה?

חיים כץ: אתה צמוד למגזר הציבורי?

חיים כץ: קיבלת עכשיו את ה-5%?

בועז גולדברג: אנחנו הוחרגנו מההסכם.

חיים כץ: בבקשה.

בועז גולדברג: מרוב תסכול, מאחר וכשאני אומר לו בישיבות שלנו לגבי השכר, הוא אומר אתם גדלתם, מבחינתנו ההוצאה על הפרקליטות הוכפלה, בוודאי כי יש פי שתיים פרקליטים.

יעקב אדרי: צריך לגמור עם העניין הזה.

בועז גולדברג: עניין אחר שאנחנו רוצים ושעובדים אחרים מקבלים, זה פיצוי בגין איסור עבודה פרטית.

בועז גולדברג: עובדים אחרים מקצועיים מקבלים פיצוי בגין איסור שמוטלת עליהם שאסור להם לעבוד עבודה פרטית.

בועז גולדברג: לדוגמה, רופאים מותר להם קליניקה פרטית.

בועז גולדברג: שמאים מקבלים פיצוי שאסור להם לעבוד.

בועז גולדברג: אנחנו על הפרקליטים יש היקף מוחלט של איסור, איסור גורף לכל עבודה פרטית למעט הדרכה אולי, ואנחנו מבקשים פיצוי בעניין הזה.

בועז גולדברג: עניין נוסף, אנחנו מבקשים תיכנון נאות כפי שלא ניתן לנו במשך השנים האחרונות כפי שפירטתי.

בועז גולדברג: ההצעה שלנו היא הצעה מאוד מורכבת, אנחנו לא באנו כי חשבנו כך שאנחנו לא מגיעים לשוק, הגשנו הצעה די מורכבת שקשה אולי לשים אותה על השולחן בצורה מפורטת מספיק, היה לאוצר שבעה חודשים לשבת ולהגיד לנו  איזשהו משהו תגובה כלשהי.

חיים כץ: יש להם בטח כמו שאתה יודע עוד כמה דברים לעשות חוץ מלשבת איתכם, אתם לא היחידים לצערי, אנחנו איתכם.

שלי יחימוביץ': זה שלוש שנים סכסוך עבודה, חיים.

בועז גולדברג: עניין נוסף שאנחנו דורשים זה מסלולי קידום שונים.

בועז גולדברג: אנחנו ארגון שהכוח שלו הוא באיכות העבודה.

בועז גולדברג: המגזר הציבורי מכיר מבנה שכר ארגוני מאוד פשוט.

בועז גולדברג: יש לך רק מנהלים בפרקליטות שהיא שווה בקטע הזה לסגל המחקר ברשות המדינה, ששם יש הרבה חוקרים, צריך מנהל אחד, אבל צריך הרבה מאוד איכותיים, יש לך גם פרופסורים שאין להם איכויות ניהול אישיות, אבל הם בפיסיקה יכינו לך את הטיל הכי מהיר, להם צריך מסלול קידום מקצועי, כך גם בפרקליטות – יש לך פרקליט מקצועי שהוא 15-20 שנה במקצוע, הוא לא תמיד מתאים לניהול, ורק משום שהרובריקות של הארגון שלנו בנויות שאתה יכול להיות מקודם רק אם יש לך תפקיד ניהולי, אי אפשר לקדם אותו, אבל הוא הספיץ לתובנות ייצוגיות, והוא מטפל בתיקים של 300 מליון שקל, אי אפשר לקדם אותו.

חיים כץ: כמה אחוז מהפרקליטים חסומים בתקנים?

בועז גולדברג: למעלה מחצי למעשה.

חיים כץ: למעלה מחצי סיימו את קידומם עד פרישתם לפנסיה, הוא לא יכול לקבל דרגה אם הוא לא עולה בתקן.

בועז גולדברג: נכון.

בועז גולדברג: כי מאחר ואנחנו היום סקטור יחסית צעיר משום שמחצית מאיתנו גוייסו בעשור האחרון, זה הופך להיות בעיה אקוטית בשנה שנתיים הבאות, כאשר המכרז הבא שלנו שהוא זה המדרגה הבאה שחסומה, זה מכרז שצריך להבין שזה משהו ייחודי בשרות המדינה, אין עוד, קוראים לזה מכרז שכר.

בועז גולדברג: בשרות המדינה יש תמיד מכרזים פונקציונליים, אתה הממונה למנהל איקס, פה אין שום עבודה, אתה אפילו לא משנה את הכיסא שלך.

בועז גולדברג: אין שום הבדל בין העבודה שעשית לפני שזכית במכרז לאחרי, זה פיקציה טהורה שנועדה לבלום את ההתקדמות בשכר של פרקליטים מדרג הביניים פרקליטים מובילים.

חיים כץ: הם הציעו לכם  5% ואמרו בואו ונגמור את העניין.

בועז גולדברג: תמורת מה שהם אומרים ש-4% זה שווה, הם, אנחנו 8%.

רחל אדטו: איך אתה עושה את הקידום בכל אופן מפרקליטים מדרג הביניים לדרג הניהול, באיזה דרך?

רחל אדטו: מחכה שמישהו יפרוש?

רחל אדטו: איך המעבר הזה קורה?

בועז גולדברג: או פרישה או יציאה החוצה, לא היתה תופעה בעברה - - צורה מדאיגה של עזיבה מדאיגה של כוחות איכותיים מאוד החוצה, כשהפרקליטים האיכותיים מדרג הביניים רואים שאין כיוון, אין לאן להיפתח, לא אופק קידום מבחינת הדרגות ומבחינת השכר, פשוט מתחילים לפזול הצידה, ולמרות תחושת השליחות שמלווה אותנו, קשה ללכת עם זה למכולת.

אילן גילאון: כשאתה אומר 900 אתה מתכוון לכך שחלקם הם בחוזה אישי?

בועז גולדברג: לא. רק עובדים המאוגדים.

ענת סבידור: צריך לחדד את העניין הזה של הקידום.

ענת סבידור: פרקליט  8-9 שנים הוא במלוא הדרו, במלוא כוחו, אם לא ניסיונו, מטפל בתיקים כבדים בצורה בלתי רגילה, ואז הוא לא יכול להתקדם כי הוא לא יכול לעבור מכרז של סגן בכיר א מה שנקרא אצלנו, כי אין תקנים לסגן בכיר א, אז הוא מטפל בתיקים הכי כבדים, הוא לא ישן לפעמים לילות, צריך להבין את המתח הנוראי כשאתה צריך לנהל תיק עם היקף כזה, עם פשיעה כזאת, עם היקפים אדירים כאלה, אתה לא ישן לילות.

ענת סבידור: אני יכולה לתת לכם דוגמה, אני לפני שלוש שנים עוד כשאני ותיקה, תיק רצח שהייתי צריכה להכין, ואתה צריך לעמוד בזמנים כי המעצר נגמר, אתה עובד יומם ולילה, אני בשבת לקחתי את המתמחה שלי ונסעתי לבית שאן, אני בעצמי נהגתי לבית שאן כי הייתי צריכה לראיין עד ראייה לרצח היום בשבת, כי ביום ראשון אני צריכה להגיש כתב אישום ועל פיו יפול דבר,      האנשים האלה שמנהלים את התיקים האלה, הם מגיעים לעשר שנים, הם לא יכולים להתקדם, זהו, הם הגיעו לקצה, אם אין תקן של סגן בכיר א', אי אפשר לתת להם כלום, ואי אפשר לתת להם את הבונוס שנותנים במשרד פרטי.

ענת סבידור: אז מה שקורה זה, סוף סוף מתפנה תקן, עושים מכרז, במכרז הזה מתמודדים כל האנשים בשכבה הזאת, ואז אחד מקבל ואת היתר מדרגים שזה דרוג ששווה לשנה בלבד, אני לא מדברת על המתח שזה יוצר בין האנשים, אנשים מעולים שפושטים יורקים דם, אני אומר לכם, זה לא לשם המליצה, זה כך, בדם ליבי אני אומרת לכם את זה, יושבים לילות וימים, אז פתאום אחד מקבל ואותם מדרגים והם פשוט עם אותה משכורת של א3 כי הם לא יכולים לקבל את מה שנקרא א4 זה יוצר תסכול, האנשים האלה צריכים לפרנס משפחה, הם באמת יושבים מסביב לשעון, דרך אגב, הם גם לא תמיד מקבלים את כל השעות הנוספות שלהם, למה, יש לנו מאגר של שעות נוספות ואי אפשר לעבור אותו, אז פרקליט מחוז אחר כך עובר, והוא מוחק לך שעות נוספות שעשית בבית שלמרות שמותר לך לעשות אותם, ואתה יושב כל הלילה, כולל שישי שבת, מוחקים לך את השעות האלה.

חיים כץ: כמה שעות מותר לך לעשות בכלל?

ענת סבידור: אתה באופן כללי יכול להגיע ל-50 שעות כשיש לך עומס מטורף בדברים חריגים, היה תיק ששמעתם עליו לא מזמן, "כוכב הצפון", יושבים פה פרקליטים שהתעסקו בתיק הזה, אנשים ישבו בימ"ר מרכז ימים ולילות, שבועיים ימים כמעט לא ראו את הבית, אז אישרו להם 70 שעות, אז יש תיקים כאלה מיוחדים, אבל אנשים לא רואים את הבית, אנשים לא את הילדים, צריכים לעשות משמרות עם ההורים שלהם והבעלים שלהם בימי מחלה של ילדים, הוא לא יכול גם, גם כשהילד חולה הוא לא יכול לא לבוא לעבודה, הוא צריך להיות בבית משפט, התיק קבוע מחר להוכחות בתיק רצח, לפעמים הם חמישה נאשמים בארגון פשיעה עם 10 נאשמים.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: נשמע את נציג האוצר.

אהרון עוזיאלי: אני קודם כל רוצה להתחיל ממקום קצת אחר.

אהרון עוזיאלי: הסקטור הזה שנקרא פרקליטים הוא אחד הסקטורים המוערכים ביותר גם על ידינו, אנחנו גם צרכנים של השרות הזה, והדברים שנוגעים ליחידת השכר, חריגות שכר, ודברים מהסוג הזה, אנחנו באמת חושבים שאנחנו מקבלים שרות ראוי ונכון, אין לנו שום טענות כנגד השרות.

אהרון עוזיאלי: אנחנו גם חושבים שמצד שני  מעולם לא שכחנו את הפרקליטים בשום מובן ובשום אספקט לכל מה שקשור לקידום השכר שלהם ותנאי העבודה שלהם.

אהרון עוזיאלי: המספרים והדברים שאני העברתי פה אליכם יוכיחו שהטענה המרכזית של הפרקליטים לפיה אנחנו מדברים על שחיקת שכר בכלל לא קיימת, לכן אנחנו מציעים לעובדים לעשות את החושבים שלהם, לראות בדיוק את הנתונים, הנתונים הם כתובים.

גדי שילה: הנתונים שאתם מעבירים הם לא נכונים.

אהרון עוזיאלי: פשוט העילה היא עילת, כמעט רוצה להגיד, ואני אולי -  יותר חלש מכם, אני לא במקצוע הזה, אבל אני חושב שאתם טיפסתם על עץ גבוה מדי וצריך לעשות את החושבים.

אהרון עוזיאלי: אני רוצה להיכנס לפרטים ברשותכם, יש פה סקירה מלאה, אני לא רוצה להתייחס לכל הדברים האחרים, כי זה דברים שבאמת כתובים שחור על גבי לבן וזה ייקח לנו שעות ולא רוצה לקחת שעות, אבל אני רוצה לדבר על מסלול הקידום הבסיסי של הפרקליטים שמתחיל ב-10 אלפים שקלים פרקליט מתחיל - - -

שלי יחימוביץ': נו, זה ממש מרגיז, אני ראיתי תלושים של 7,000 שקלים במו עיניי.

ענת סבידור: זה בדיוק זה 7,000 שקל פרקליט מתחיל, פחות אפילו 6,800 אולי.

חיים כץ: אתם פרקליטים בבית משפט, אתם זורקים חכה, תנו לו לדבר, אחר כך תבואו תגידו, פה לא דייקת, לא רוצה להגיד שיקרת, פה לא דייקת, אבל אתם לא נותנים לו ליפול לרשת.

חיים כץ: אפילו את זה אתם לא נותנים לו.

אהרון עוזיאלי: הרי ברור לכם שאני לא אלך עם שקל אחד שהוא לא - - - זה ברור, כי אין לי שום עניין לבוא עם נתונים שהם לא נתונים - - -

קריאות: לא, לא ברור לנו.

אהרון עוזיאלי: לא ברור אז לא ברור, לי זה ברור.

שלי יחימוביץ': כמה וכמה פעמים הוטענו על ידי האוצר, יש לנו נסיון מר.

אהרון עוזיאלי: - - - שום גורם אחר, לא מי שישב איתי במשא ומתן, ולא שום גורם חיצוני אחר.

רחל אדטו: אתם לא יושבים במשא ומתן, פה עיקר הבעיה.

משה (מוץ) מטלון: איך 7 חודשים לא פגשתם אותם?

אהרון עוזיאלי: מי אמר שלא פגשנו אותם?

חיים כץ: אנחנו רוצים לפתור את הבעיה, רוצים לעזור לפתור את הבעיה, תנו לו לדבר.

חיים כץ: בוא נלמד, בוא נראה איפה חיים.

אהרון עוזיאלי: אני רוצה לציין שהם מתחילים ב-10 אלפים שקל, מה שנקרא תפקיד ראשון, שהוא מתפרס על 7 דרגות קידום - - -

חיים כץ: ה-10 אלפים מתפרס על 7?

חיים כץ: או התחילי היא 10 - - -

אהרון עוזיאלי: מתחיל ב-10 אלפים ממוצע שנתי.

חיים כץ: ממוצע שנתי זה כולל שעות נוספות?

חיים כץ: אתה יושב פה בגוף שקצת מבין אמרתי לך, בוא תדבר איתי במספרים אמיתיים, שעות נוספות זה לא שכר, זה לא הולך לפנסיה, חלק קטן 5%.

אהרון עוזיאלי: לא נכון.

חיים כץ: אתה תגיד לי שכר, ואל תטעה את הוועדה, בזה שאתה אומר 10 אלפים אתה מטעה את הוועדה.

אהרון עוזיאלי: ברשותך אני אתייחס גם לזה.

חיים כץ: לא ברשותי, אני רוצה לדעת נתונים בסיסיים, כמה מרוויח בן אדם בלי שעות נוספות, בלי הבראה, בלי ביגוד, בלי פרמיה, כמה בסיס השכר שלו?

אהרון עוזיאלי: אני חוזר ואומר, אני אמציא לכם טבלה, ואני אתייחס גם לשכר הקובע ומה קרה לו, אני אתייחס גם לזה, כי אתה מבחין בין שכר קובע להשתכרות כוללת.

חיים כץ: את ההשתכרות הכוללת בטח לוקח לו פדיון ימי חופש?

אהרון עוזיאלי: לא, זה מגיע בסוף.

אהרון עוזיאלי: רבותיי, אני חוזר ואומר, כולל הכוננויות, כולל השעות הנוספות, כולל הבראה, כולל ביגוד, כולל הכל.

חיים כץ: עכשיו אני מבין למה זה לוקח כל כך הרבה זמן.

גדי שילה: ודאי כי את התלושים לקחו לחודש יוני שיש בהם הבראה וביגוד.

חיים כץ: ברור לנו שהוא מציג  לנו מצג שווא, הוא לא מצג שווא, סליחה אני חוזר בי, הוא מציג מצב של מצב שהוא נוח לו אבל זה לא שכר.

שלי יחימוביץ': הם טובים בדבר הזה.

אהרון עוזיאלי: אני מתנצל, מתחיל ב-10 אלפים גומר ב-21.5 אלף - - -

ענת סבידור: אין דברים כאלה.

חיים כץ: אתה נמצא בוועדה של הכנסת, ואני מבקש ממך, כל מה שאמרת לא מעניין אותי, אני רוצה לדעת שכר, לא הגענו לתנאים הנלווים.

אהרון עוזיאלי: אני רוצה מצטער, אבל נאמרו פה דברים, אני רוצה להתייחס אליהם.

חיים כץ: תקשיב, פה מי שקובע זה אני.

חיים כץ: אני רוצה לדעת נתונים, אתה נמצא פה בגוף בכנסת ישראל, אני מבקש ממך לדעת נתונים אמיתיים, לא מיופים.

חיים כץ: שכר - מתקבל פרקליט חדש, אפס שעות נוספות, אין לו הבראה, אין לו חופש, מה המשכורת שלו?

אהרון עוזיאלי: סדר גודל 7,000 שקל ועל זה כונניות - - -

חיים כץ: זאת אומרת 7,000 שקלים זה השכר התחילי.

גדי שילה: 7,000 שקלים כולל הכוננויות.

אהרון עוזיאלי: בדרגה א4+ שזאת דרגת השיא של התפקיד הבסיסי.

ענת סבידור: אחרי 10 שנים.

חיים כץ: סליחה גברתי, פה נתחיל מהבסיס.

חיים כץ: הדרגה הראשונית, בן אדם נכנס בדרגה הכי נמוכה, כמה היא?

חיים כץ: מה השכר שלה – 3,000 שקלים, 7,000 שקלים, הכי נמוכה?

אהרון עוזיאלי: סדר גודל של 7,000 שקלים לחודש.

שלי יחימוביץ': אחרי שעות נוספות.

חיים כץ: יש שבע דרגות שזאת הדרגה הראשונה.

חיים כץ: כמה הדרגה האחרונה?

אהרון עוזיאלי: זה תלוי בגמולי השתלמות ובדברים האחרים.

אהרון עוזיאלי: אני יכול להעריך שזה משהו כמו 15,000 שקלים.

חיים כץ: אתה סגן הממונה על השכר, אני מצפה ממך שאתה לא תעריך, שאתה תשלוף את המספרים שזה יזרום, שזה יישפך, מדוייק על שקל, מה זה מעריך?

אהרון עוזיאלי: אני אעביר לכם טבלה מסודרת.

חיים כץ: כמה פז"מ בין דרגה לדרגה?

אהרון עוזיאלי: שנה, שנתיים, עם קיצור לשנה.

חיים כץ: זאת אומרת, כל שנה באופן אוטומטי - - -

אהרון עוזיאלי: באופן מובנה אתה יכול להתקדם בדרגה, התשובה היא כן.

חיים כץ: כל שנה, זאת אומרת ב-7 שנים - אני רוצה להבין.

חיים כץ: תאמין לי, אם אני אבין נקדם את העניין.

חיים כץ: ב-7 שנים הוא הגיע לשיא סולם הדירוג שלו במדרג הראשוני?

חיים כץ: ואז מה קורה?

אהרון עוזיאלי: נכון.

אהרון עוזיאלי: אז שהוא עד אז מצא בכירה יותר, ואם הוא לא מצא יקבל א4 אישי.

ענת סבידור: לא מקבל.

אהרון עוזיאלי: ואם גם לא המשיך להתקדם, אחרי שנתיים יהיה לו פלוס.

חיים כץ: ואז, אחרי עשר שנים הוא הגיע עד הפנסיה, זאת אומרת, הוא יודע שעד הפנסיה הוא לא מתקדם יותר.

אהרון עוזיאלי: אבל אני רוצה לציין שבדרגה א4+ נמצאים בכל שירות הפרקליטים בסך הכל 15 איש, זה כל מה שיש.

בועז גולדברג: לא נכון.

אהרון עוזיאלי: זאת אומרת יש לנו - - -

חיים כץ: כמה נמצאים עד דרגה 4א+?

אהרון עוזיאלי: כל אחד לפי הפז"מ שלו.

חיים כץ: אתה אומר ב-4א+ יש 15 איש.

חיים כץ: עד 4א+ כמה יש?

אהרון עוזיאלי: בסך הכל כ-500 פרקליטים.

אהרון עוזיאלי: 4א+ מתוך 860 - - -

חיים כץ: זאת אומרת אתה אומר 500 איש עד הפנסיה שלהם גם אם הם בגיל 30 לא יוכלו להתקדם, זה מה שאתה אומר בעברית.

אהרון עוזיאלי: לא, ממש לא.

אהרון עוזיאלי: לא, לא מיצו את מסלול הקידום כי כל אחד אם הוא התקבל לפני שנה הוא ב-ב', אם הוא התקדם בדרגה - - -

חיים כץ: יש להם אופק קידום של 5 שנים, של 6 שנים.

אהרון עוזיאלי: לא, יש להם אופק קידום של 8 דרגות.

חיים כץ: דבר איתי שנים.

חיים כץ: אתה אומר כל שנה דרגה, אחרי 6 שנים הם מיצו את עצמם בפרקליטות, זה מה שאתה אומר.

אהרון עוזיאלי: אם הם היו עובדים טובים - - -

חיים כץ: אבל לא יכול להיות שמונה רמטכ"לים.

אהרון עוזיאלי: אבל העובדה המספרית היא פשוטה.

גדי שילה: ואז הם כולם עוזבים את הפרקליטות באמת.

אהרון עוזיאלי: ב-א4+ שזאת הדרגה שבה אנשים לשיטתכם.

חיים כץ: מתי תראו אתם – תפתחו את העיניים ואת הראש ותראו מעבר לגרוש, תפתחו, תראו, תגידו אנחנו רוצים מדינה יותר טובה.

אהרון עוזיאלי: אין צורך.

חיים כץ: הייתי פה עם הכבאים לפני שנה, לפני שנתיים ושלוש, שמעתי את אותו דבר - אני פה בוועדה.

אהרון עוזיאלי: למה אתה אומר?

חיים כץ: למה הם אמרו אין כלים, ואין משכורת, ואין פרנסה, ואתם הלכתם הביתה ואמרתם חסכנו כסף, כמו שאתה אומר פה.

חיים כץ: אתה במקום להסתכל, אתה אומר אוהב את הפרקליטות, הם עושים עבודה טובה, אבל אתה אומר – 60% מהם אחרי עשר שנים מבינים שאין להם שום אופק קידום בפרקליטות, אם מישהו ימות הוא ייצא לפנסיה.

קריאות: נכון.

אהרון עוזיאלי: אני רוצה להסביר, עם כל הכבוד, שהדרגה הזאת של א4+ זאת הדרגה של סמנכ"ל - - -

בועז גולדברג: זה הפיקציה כי אף אחד לא מועסק, עם כל הכבוד.

בועז גולדברג: מה זה הדבר הזה?

חיים כץ: א4 כסף זה?

חיים כץ: בסיס, אל תגיד שעות נוספות, אל תגיד פרמיה.

אהרון עוזיאלי: סדר גודל של 15 אלף שקלים.

חיים כץ: זה סמנכ"ל מרוויח.

ענת סבידור: א4 יסוד משולב זה 6,681 שקלים.

אהרון עוזיאלי: ועל זה יש את הותק, ועל זה יש - - -

ענת סבידור: יש לי פה תלוש 10 שנים של א4.

חיים כץ: אתה בטוח במספרים שאתה נותן?

חיים כץ: זאת אומרת התלושים האלה מזוייפים?

אהרון עוזיאלי: לא.

חיים כץ: אז איך זה מסתדר עם מה שאתה אומר?

אהרון עוזיאלי: מפני שלי יש נתונים מדוייקים.

חיים כץ: אבל מה, התלוש לא מדוייק?

אהרון עוזיאלי: התלוש הספציפי הזה לא מדוייק – יש בו שעות, אין בו שעות, יש גמולי השתלמות, אין גמולי השתלמות.

גדי שילה: אתם עושים את התלושים, החשבות שלכם.

חיים כץ: סליחה, אני רוצה להבהיר את העניינים.

חיים כץ: אנחנו מדברים על שכר בסיסי בלי שעות נוספות.

חיים כץ: אפס שעות נוספות.

חיים כץ: בן אדם בא לעבוד שמונה שעות, לא רוצה לעבוד יותר, לא רוצה.

שלי יחימוביץ': אין לא רוצה שם.

שלי יחימוביץ': הם לא בוחרים את התפקיד שלהם.

אהרון עוזיאלי: אני אעביר לכם טבלה מסודרת מה השכר בכל דרגה.

חיים כץ: אתה לא יודע?

אהרון עוזיאלי: אין לי פה טבלה כזאת כרגע מולי.

אהרון עוזיאלי: אני חושב שזה פחות מעניין להתייחס לשתי עובדות.

חיים כץ: אתה יודע כאשר בן אדם בא לעבודה הוא גם רואה משכורת בעיניים חוץ מציונות.

חיים כץ: אתה יודע שלפעמים הוא צריך לשלוח ילד לחוג.

חיים כץ: אתה יודע לפעמים אפילו לנסוע, רחמנא ליצלן לחו"ל.

חיים כץ: הוא רוצה לנסוע גם לחו"ל.

אהרון עוזיאלי: עם מה הוא נוסע לחו"ל?

אהרון עוזיאלי: עם המשכורת הכוללת שלו.

חיים כץ: לא יודע, מהמשכורת של אשתו, אם הוא עובד בפרקליטות במשכורות האלה.

אהרון עוזיאלי: הוא מקבל מצויין.

שלי יחימוביץ': בדרך כלל מהמשכורת של בעלה.

שלי יחימוביץ': אולי זה יסוד הבעיה שזה נחשב מקצוע של נשים.

ענת סבידור: יש לי עוד הערה.

אהרון עוזיאלי: אני נורא מצטער, אבל תרשה לי להשלים.

אהרון עוזיאלי: אני קודם מציין שההשתכרות הכוללת יש לו משמעות עצומה.

שלי יחימוביץ': למה אתה בא בלי נתונים?

אהרון עוזיאלי: על 18 משרות שהכריזו בשנת 2010, 18 תפקידים שהפרקליטות פרסמה במכרז פומבי לטובת קליטת עורכי דין חדשים מבחוץ, היו 4,600 מועמדויות.

משה (מוץ) מטלון: אפשר לנצל עוד 4,000 איש.

משה (מוץ) מטלון: פשוט אפשר לנצל עוד 4,000 איש לסחוט להם את הדם.

משה (מוץ) מטלון: זה מה שעושים.

משה (מוץ) מטלון: אני חייב לומר לך משהו.

ענת סבידור: פה יצא המרצע מהשק.

משה (מוץ) מטלון: אם לנו, לוועדה הזאת משרד האוצר לא הגיע עם נתונים אמיתיים, או בכלל עם נתונים, מה אתה מצפה שאשב מול החבר'ה האלה?

משה (מוץ) מטלון: פה מספרים לי שכר כולל, דרגות - - -

חיים כץ: אני רוצה לומר לך משהו, הנציגים האלה ממשרד האוצר שהגיעו הם לפה פעם ראשונה.

חיים כץ: החברים שלהם כבר באים מסודרים.

חיים כץ: הם באים עם נתונים, הם רגילים כמו בוועדות אחרות, זה עניין של הרגל.

חיים כץ: אתה לא יכול בגיל כזה לשנות את זה בבת אחת כך.

חיים כץ: צריך סבלנות, יש לנו סבלנות, בפעם הבאה ביום רביעי, אנחנו נעשה דיון המשך בתשעה וחצי בבוקר.

חיים כץ: הם יבואו עם הנתונים מסודרים, עם בסיסי שכר, תריצו מחשב.

חיים כץ: אתם יודעים לבקש מגופים אחרים שאתם שולטים בהם להריץ מחשב, אז תריצו מחשב, תראו את השכר שלהם בלי שעות נוספות, בלי כוננויות, בלי פדיון ימי חופש, בלי הבראה, בלי ביגוד.

חיים כץ: בוא נראה שכר של אדם שבא לשמונה שעות עבודה.

משה (מוץ) מטלון: גם עם אופק, תעשו להם תכנית עם אופק.

חיים כץ: נטול שום דבר אחר, ועם רכב ובלי רכב, ובלי הכול.

אהרון עוזיאלי: אין בזה שום בעיה, הנתונים יועברו.

בועז גולדברג: אם אפשר לבקש, גם מי שיבוא זה יהיה מי שמוסמך ומי שאחראי.

חיים כץ: הוא מוסמך.

בועז גולדברג: הוא לא אחראי לדמותה של הפרקליטות.

בועז גולדברג: דמותה של הפרקליטות בסופו של דבר לאורך שנים זה המדינאים שלנו.

חיים כץ: למדתי שאף פעם אני לא מחליט בשביל ההנהלה, אף פעם אני לא מחליט בשביל ההנהלה את מי הם שולחים, והם לא מחליטים בשבילי את מי אני מביא.

משה (מוץ) מטלון: זה נכון רק חלקית.

משה (מוץ) מטלון: הם לא החליטו בשבילו אף פעם ....

חיים כץ: לא צריך להפריז.

אהרון עוזיאלי: לגבי השיעור של התפקידים וההתפתחות שלהם, יש להם פה שקף שמדבר על איך מבחינת הדרגות, לא מבחינת הכסף - - -

חיים כץ: אין לנו שקף.

חיים כץ: אין כזה דבר, אתה בכנסת, האיש שלך לא יכול לבוא ולחלק פה בלי אישור ממני, בשביל זה הוא לא יושב פה עכשיו.

חיים כץ: אני הוצאתי אותו מפה.

חיים כץ: זה לא שוק, בכנסת ישראל אתה רוצה לחלק נייר תבקש רשות, תקבל רשות.

חיים כץ: אתה לא עושה בו כבתוך שלך איך שאתם רגילים.

חיים כץ: אז אין לנו שקף, אז תסביר.

אהרון עוזיאלי: לאורך השנים, מדינת ישראל דאגה שהנושא של תפקידים בכירים בפרקליטויות התפתחו בצורה הרבה יותר טובה מהגידול במספר הפרקליטים.

אהרון עוזיאלי: לכן אנחנו במצב שבו המשרות הבכירות הן א5 ומעלה, א6, יש א6 ו-10%, יש א6 ו-18%, יש גם מוקבלים.

אהרון עוזיאלי: אני לא מדבר כרגע על המוקבלים.

אהרון עוזיאלי: מוקבלי שופטים זה קצה הפירמידה.

אהרון עוזיאלי: אני גם שם יכול להזכיר שמוקבלי השופטים למשל, בשינוי למצב קודם, יש היום יותר פרקליטויות ולכן יש יותר יכולות קידום.

אהרון עוזיאלי: שנית, פרקליט מחוז מוקבל לכהונה של שמונה שנים.

אהרון עוזיאלי: לכן באופן מובנה מתחייב רענון כל הזמן, כי אחרי שמונה שנים פרקליט מחוז חייב להמשיך את דרכו החוצה, והמשרה של פרקליט המחוז, המשרה הכי נחשקת, אי אפשר לשבת עליה לאורך שנים.

בועז גולדברג: הוא יכול להתמנות - - -

חיים כץ: למה אתם הולכים לשם?

חיים כץ: איפה שיש בן אדם אחד?

אהרון עוזיאלי: במבחן התוצאה, אם אני בודק את הפרקליטות שהיתה מבחינת מספרי אנשים, ב-1998 היו בה בלי המוקבלים 374 עובדים, היו משרות א5 ו-א6 כ-50 איש.

אהרון עוזיאלי: היום, או בתחילת השנה, שהיו לנו כמעט 800 פרקליטים, כי הפרקליטות גדלה כל הזמן, זה מהלך שתלוי איך אתה מסתכל עליו, אבל מבחינת הפרקליטים בוודאי הוא חיובי, יש לנו סדר גודל של 260 משרות כאלה, זאת אומרת, הגידול הכולל היה שתיים נקודה משהו, הגידול של המשרות הבכירות הוא מעל, הוא בתפקיד - - -

חיים כץ: אני מת לתמוך בך, אני רוצה שתבוא ותגיד לי, היו 200 פרקליטים שהרוויחו 4,000 שקלים, עכשיו יש 200 פרקליטים שהרוויחו 4,600, דבר איתי הקבלה לשכר.

חיים כץ: אני רוצה לדעת שכר, ממה חיים, בלי שעות נוספות?

אהרון עוזיאלי: מאחר ועלתה טענה של שחיקה מול האחרים, אנחנו בדקנו מה קרה לסקטורים האחרים באותה תקופת זמן.

אהרון עוזיאלי: מ-1998 שאז יש לנו נתוני בסיס טובים, עד שנת 2010.

חיים כץ: מה זה מעניין אותי מה קרה לסקטורים אחרים?

חיים כץ: אתה רוצה לקדם את העניין, או שאתה רוצה שישבתו שנתיים?

אהרון עוזיאלי: אני לא רוצה שהם ישבתו בכלל.

אהרון עוזיאלי: אני חושב שהם צריכים לחזור - - -

חיים כץ: עזוב סקטורים אחרים.

חיים כץ: אתה מייחס לדרוגי המחקר?

אהרון עוזיאלי: כן.

חיים כץ: עם ההסכם של המחקר של עשרות האחוזים?

אהרון עוזיאלי: כן, התשובה היא כן בנתוני ביצוע משנת 2010.

חיים כץ: מה זה 2010?

חיים כץ: קח אותם 5 שנים אחורה או 6 שנים אחורה, המחקר עלה ב-60%.

חיים כץ: לך תיכנס לזה, תן להם 60% הם יילכו הביתה.

אהרון עוזיאלי: אני בדקתי מה קרה לעובדים הקבועים משנת 1998 עד היום.

חיים כץ: כמה עובדים לא קבועים יש?

חיים כץ: מה קרה במערכת לעובדים קבועים ולא קבועים?

אהרון עוזיאלי: אלה שהיו אז הם נמצאים היום במערכת.

אהרון עוזיאלי: זה שיטת המתמידים, כולם קבועים.

חיים כץ: גם החוזים האישיים.

אהרון עוזיאלי: אין חוזים אישיים.

אהרון עוזיאלי: המערכת שלהם פרשה, ואנחנו כמובן לא התנגדנו.

אהרון עוזיאלי: במערכת של הפרקליטות אין היום חוזים אישיים, החל הכי זוטר, וכלה בפרקליט המחוז כולם מועסקים תחת ההסכם הקיבוצי וזה בסדר, לנו זה ודאי בסדר גמור.

גדי שילה: אתם כתבתם את זה כתנאי עבודה ייחודיים לפרקליטים.

אהרון עוזיאלי: בדקנו מה קרה לעובדים, זאת אומרת, אותם עובדים שיכולתי למצוא אותם בשנת הבסיס, ואני מוצא אותם גם היום במערכת, ברשותך, נעביר את זה בצורה מסודרת לישיבה הקרובה.

אהרון עוזיאלי: פרקליטים – השכר שלהם הקובע, זאת אומרת, אנחנו מדברים על השכר כפי שאתה מגדיר אותו, שכר קובע בלבד, לא שעות נוספות, לא כוננויות, לא החזרי הוצאות, לא כל הדברים האחרים, התפתח ב-170%.

אהרון עוזיאלי: רופאים ב-135%, מחר – זה רואי חשבון ומס הכנסה, זה בכלל לא פונקציות נחשבות – 113%, ומחקר אזרחי 102%, זה בשכר הקובע שאתה טוען לשיטתך, אחר כך אתה יכול לחלוק על זה, אבל לשיטתך לפחות הוא השכר הרלבנטי לדיון שלנו.

קריאות: ומה השכר?

אהרון עוזיאלי: זאת אומרת, שמכל הסקטורים שאני מכיר, הפרקליטים - - -

גדי שילה: אם יש עיוותי צדק אנחנו גם מתפרצים.

אהרון עוזיאלי: אז הפרקליטים נמצאים במקום הכי מכובד.

אהרון עוזיאלי: לגופו של משא ומתן - - -

ענת סבידור: באמת, בוא תשב איתנו למשא ומתן.

עפו אגבאריה: אז למה הם שובתים?

גדי שילה: שלושה שבועות עבריינים משתחררים, אתם מושכים ומושכים את זה.

גדי שילה: איפה האחריות הציבורית שלכם?

גדי שילה: המדינה היא גם שלכם לא רק שלנו.

חיים כץ: סליחה אדוני, לא זכור לי שקיבלת רשות דיבור.

אהרון עוזיאלי: לגבי המשא ומתן, אנחנו בדיבור רב חודשים עם הפרקליטים, בסיכומו של דבר לפני שלושה שבועות בערך אנחנו הגענו לדיון מאוד משמעותי מבחינתנו לפחות עם יושב ראש ההסתדרות, יושב ראש האגף לאיגוד מקצועי, היתה איזה תובנה מצידם כולל הגורמים הרלבנטיים במשרד המשפטים, כולל החברים של הפרקליטות עצמה, זאת אומרת הפרקליטים, שנכון יהיה לשבת, יחד עם יושב ראש ההסתדרות שהוא אמון על הנושאים האלה, בעצם הפרקליטים הם חלק מההסתדרות - - - יש לי מזה אוטונומיה מסויימת, אבל היא ודאי חלק מההסתדרות הכללית.

חיים כץ: מה זה אוטונומיה מסויימת?

אהרון עוזיאלי: זה אומר שאם ישנם איגודים שלמשל משלמים דמי חבר לטובת ההסתדרות, אז החברה האלה, למשל דמי החבר שלהם הולכים לעצמם, כל מיני הסדרים כאלה ואחרים - - -

חיים כץ: אתה יכול להרחיב?

אהרון עוזיאלי: לא, אבל זה לא נושאים שלי.

אהרון עוזיאלי: אני לא אחראי, אני רק יודע מבחינתי שהם חלק מההסתדרות.

חיים כץ: הם חברים בהסתדרות מבלי לשלם להסתדרות.

אהרון עוזיאלי: נכון, לכן הדיון הזה היה מאוד משמעותי במובן הזה, שמבחינתנו צריך היה לייצר פתרון, ואנחנו הגענו לפתרון.

עופר גוט: פתרון למה?

אהרון עוזיאלי: על דעת יושב ראש ההסתדרות.

אהרון עוזיאלי: כאשר הפרקליטים באותו מעמד - - -

בועז גולדברג: זה לא היה על דעת יושב ראש ההסתדרות.

אהרון עוזיאלי: ביקשו שהות של 24 שעות וחזרו לצערי עם תשובה שלילית.

גדי שילה: איך לצערך?

גדי שילה: הממונה על השכר אמר שהוא ישמח שלא נקבל את ההצעה.

אהרון עוזיאלי: אני לא אמרתי שזה לא לגיטימי לא לקבל.

גדי שילה: אז מה אתם באים בטענות, אתם אמרתם באותו ערב תעשו לנו טובה אם לא תקבלו את ההצעה.

יוכי גנסין: אמרו לך לוותר על 11 ימי חופשה - - -

גדי שילה: ההצגה הזאת היא מכעיסה אותי.

אהרון עוזיאלי: הוא גם התראיין על זה הממונה על השכר.

גדי שילה: קודם אומרים לך בערב, אנחנו נשמח, תעשו לי טובה מול אגף תקציבים אם לא תקבלו את ההצעה, ואחרי זה באים מעל כל כלי תקשורת ובוכים שלא קיבלנו את ההצעה.

חיים כץ: תגיד לי, אתה גם הולך למשא ומתן?

גדי שילה: מדי פעם.

חיים כץ: וכך אתה מגיב במשא ומתן?

גדי שילה: כן, ודאי.

משה (מוץ) מטלון: בתחבולות תעשה לך מלחמה.

בועז גולדברג: זה לא עוזר - - -

חיים כץ: תן להם לדבר.

חיים כץ: אתם לא יודעים את זה?

חיים כץ: למה הדג בצלחת?

חיים כץ: למה הוא פתח את הפה.

חיים כץ: אם אנשים לא יפתחו את הפה גם אתם לא תצליחו בכלום.

חיים כץ: ממה אתם חיים?

חיים כץ: מזה שאנשים פותחים את הפה, מדברים, אתם דולים אינפורמציה, תנו לו לדבר, אתם לא נותנים לו לדבר.

ענת סבידור: הערה אחת לפני שאתה ממשיך.

ענת סבידור: איך יכול להיות שתובע משטרתי ויש פה אחד שמטפל בתיקים הרבה יותר שוליים עם כבודם של הטובים המשטרתיים, שבאים אלינו לקידום לטפל בעניינים יותר חשובים מהותיים למדינה, מאבדים 25% מהשכר שלהם, על זה בבקשה תתנו הסבר.

ענת סבידור: איך יכול להיות?

ענת סבידור: ומתי הם יכולים לפרוש מהמשטרה לפנסיה והם מקבלים תנאים ואנחנו לא?

עופר גוט: איך אתה רוצה להשאיר פרקליטים טובים?

ענת סבידור: יש פה תובע משטרתי שיכול להסביר לכבוד חברי הוועדה ולציבור כולו כמה הוא הרוויח במשטרה, ועכשיו הוא עובד חמישים אחוז שעות נוספות, ואז הוא מקבל את מה שהוא קיבל בתור תובע משטרתי, יניב בן הרוש הוא נמצא פה.

עופר גוט: שוק פרטי מרוויח עשרות אחוזים יותר - - -

חיים כץ: אתם גוררים אותי למשא ומתן.

חיים כץ: אני מבין שאני קוטע אותך פה.

חיים כץ: אני אתן לך להמשיך ביום רביעי.

חיים כץ: לא נהוג שלא ייתנו לחברי הכנסת לומר מלה.

חיים כץ: בדיון הזה חוץ ממני שאני חבר כנסת, אף חבר כנסת לא התבטא.

חיים כץ: אתה תמשיך, בפעם הבאה אתה תבוא גם עם נתונים טובים.

חיים כץ: בפעם הבאה אתה תיגע בבעיה כמו שהיא לא מלמעלה, נבוא נדבר על שכר תחילי, אופציות קידום, אופק קידום, זמני קידום, אחזקות רכב, פנסיות, כל מה שמצפים כאשר בא אדם לעבודה והוא אומר מה יהיה לי שם, מה אופציות הקידום שלי בעתיד, לאן אני מגיע, איך אני מרוויח, איפה אני הולך.

חיים כץ: אם תבוא עם זה בלי שעות נוספות, בלי פרמיות, בלי ביגוד, בלי דמי הבראה, בלי כוננויות, אז אני חושב שאנחנו נוכל לקדם את העניין הזה.

חיים כץ: שמור לך את זכות התשובה, ואני אאפשר לשלי יחימוביץ לדבר.

חיים כץ: איתך הסליחה.

אהרון עוזיאלי: אין שום בעיה.

שלי יחימוביץ': בועז, שאלה לי אליך, האם בימים האחרונים השתנה הווטו של האוצר לקיום משא ומתן איתכם כל עוד השביתה נמשכת?

בועז גולדברג: האוצר רוצה דרכנו לשבור את הכלי של העובדים שקוראים לו חרות השביתה.

בועז גולדברג: למה?

שלי יחימוביץ': רק שאלה אינפורמטיבית, אני לא אוסיף פרטים, כי הפרטים הוצגו כאן בצורה מאוד מפורטת.

שלי יחימוביץ': אין שחר לדברים שמציג האוצר, אני ראיתי במו עיניי תלושים רבים, ראיתי תלושים של 7,000 ושל 8,000 שקלים אחרי שעות נוספות.

שלי יחימוביץ': אני בכלל לא רוצה לדבר על סכומים כשמדובר על אנשים מהסוג הזה.

שלי יחימוביץ': ואני רוצה לומר שני דברים עקרוניים בלי להיכנס לפרטים.

שלי יחימוביץ': 1. זה לא ייתכן שלא מדברים איתם שבועות על גבי שבועות של שביתה, זה לא ייתכן.

שלי יחימוביץ': שר המשפטיים יעקב נאמן, שיש לו מהלך או שניים באוצר - - -

חיים כץ: נזמין אותו ליום רביעי ונראה אם הוא יבוא.

שלי יחימוביץ': והוא יודע משהו על משא ומתן, לא היה נותן לדבר כזה לקרות לא במשרד שלו ולא בחברה  שהוא ייצג ועוד ייצג כעורך דין.

חיים כץ: וגם לא שרוצים לפגוע בשכר הבכירים, הוא לא ייתן.

שלי יחימוביץ': על כל פנים, למה קלות הראש הזאת?

שלי יחימוביץ': למה הם יושבים כך ואומרים לא נדבר איתם כל עוד הם שובתים?

שלי יחימוביץ': כי זה לא עסק שלהם, זאת רק המדינה.

שלי יחימוביץ': זה רק תיקים שיורדים לטמיון, ורק סבל גדול מאוד לציבור, והסבל הזה הוא לא בגלל האנשים האלה שמממשים את הזכות הבסיסית שלהם.

שלי יחימוביץ': ואחרי 30 שנה שובתים, 30 שנה הם לא שבתו, הסבל הזה הוא בגלל האוצר, אבל כאן באופן ישיר, אני רוצה להפנות את החץ לשר המשפטים יעקב נאמן, כיוון שלאיש הזה יש יכולת לסיים את השביתה.

חיים כץ: הנה, הוא מודיע עכשיו שהוא מוכן לבוא בשבוע הבא, לא ביום רביעי, בשבוע הבא.

חיים כץ: קודם כל אני אצטרך להתנצל, ואני אעשה.

שלי יחימוביץ': מצויין, נשמע ממנו.

שלי יחימוביץ': במקום לממש את היכולת הזאת שהיא יכולת נדירה, אין אותה לכל שר, את המהלכים באוצר, את העובדה שהוא בעצמו היה בורר בעבר, הוא בוחר בעמדה הכי לעומתית נגד העובדים שכפופים לו, לא נשמע כדבר הזה.

שלי יחימוביץ': הרי שר אמור להתייצב לימין העובדים, כמו שאלי ישי, אגב, התייצב לימין הכבאים מה שלא עושה נאמן.

שלי יחימוביץ': כמו ששרי חינוך לדורותיהם גיבו מורים כשהם נקטו סנקציות.

שלי יחימוביץ': כאן הוא מעמיד את עצמו בעמדה לעומתית, הם בכלל האוייב שלו, במקום שהוא התייצב לידם שכם אל שכם וינהל איתם את המאבק כמו שהוא יודע לנהל.

שלי יחימוביץ': לא מדובר בעובדים רגילים.

שלי יחימוביץ': אתה יודע שיש לי אמפתיה כלפי כל העובדים, לרבות העובדים שאין להם כישורים ולרבות עובדי קבלן.

שלי יחימוביץ': אבל כאן מדובר בחוט השדרה של שלטון החוק, לא פחות מזה.

שלי יחימוביץ': מדובר בעובדים שאם הם לא יהיו ברמה גבוהה מאוד, ואם הם לא יהיו מתוגמלים כראוי, ואם לא יהיה להם מסלול קידום ראוי, אנחנו לא נוכל לעמוד לא בפני בעלי הון בבתי משפט, ולא בתביעות אזרחיות, ולא בפשיעה שהיא קצת יותר חמורה מגניבת טייפ מרכב.

שלי יחימוביץ': כל סוגייה מורכבת, הרי אל מול מי הם עובדים חיים?

שלי יחימוביץ': אחרי שהם עובדים בלילה לבד, הרבה פעמים גם אין להם מתמחה, לפעמים אם יש להם מזל יש להם סטודנט שעוזר להם, מול מי הם באים אחרי לילה של הכנה על תיק?

שלי יחימוביץ': הם מתמודדים מול משרדי עורכי הדין היקרים ביותר.

שלי יחימוביץ': אני ראיתי את זה לא פעם במו עיניי, זה פשוט לפעמים מעורר חמלה, אבל גם מעורר הערצה.

שלי יחימוביץ': אתה יודע, זה אל מול כל הסוללה הזאת של עורכי הדין הכי ותיקים ומנוסים במשק שמתוגמלים בכסף רב על עבודתם, שסביבם יש מתמחים ועוזרים וכולם באים ונותנים להם ניירות, ועוזרים להם, ומייעצים להם.

שלי יחימוביץ': הם עומדים לבד ומייצגים את המדינה בכבוד.

שלי יחימוביץ': זה לא יהיה, זה לא יהיה אם לא יהיה להם מסלול קידום, הם פשוט יעזבו.

שלי יחימוביץ': האינטרס שלנו, של הציבור כולו, אתה יודע, אומרים שהשביתה היא על גב הציבור, קודם כל הם ציבור, ציבור של מעמד ביניים, הם לא משתכרים הרבה כסף והם זכאים לזכויות שלהם.

שלי יחימוביץ': אבל לטובת הציבור, אנחנו צריכים שהפרקליטות תהיה מאוכלסת בטובים ביותר, שהם לא יעזבו באמצע כי העול יהיה כבד מדי.

שלי יחימוביץ': כל האנשים שיושבים פה, אני מבטיחה לך בלי לשאול אותם קיבלו הצעות מהסקטור הפרטי, ובסקטור הפרטי הם יכולים להרוויח יותר.

שלי יחימוביץ': הם ירוויחו יותר אפילו במשרדי עורכי דין בינוניים יותר מאשר הם מרוויחים היום.

שלי יחימוביץ': הם אנשים שיש להם אידיאולוגיה של שלטון החוק, של צדק, של שרות הציבור, ועם אידיאולוגיה אי אפשר ללכת למכולת, למרות שאני מאוד בעד אידיאולוגיה, ולכן אנחנו צריכים להתייצב לימינם, נוכח ההפקרות הזאת שנוקטים גם האוצר וגם שר המשפטים, אני חושבת שאנחנו ובראשנו אתה, אדוני יושב ראש הוועדה, צריכים לקחת על עצמנו ולהביא את הדבר הזה לידי גמר.

עפו אגבאריה: הערה.

עפו אגבאריה: אני מתנצל על האיחור, אני לא הייתי בתחילת הדיון ולא שמעתי בהתחלה.

עפו אגבאריה: אבל אני רוצה להבהיר שאני תמיד יעמוד לצידם של עובדים מקופחים במשק.

עפו אגבאריה: אני חושב שכל אדם שתורם משהו הוא צריך להשתכר בכבוד ולא בחסד.

עפו אגבאריה: דבר שני, אני חושב שהפרקליטים עושים עבודה קשה, למרות שיש לי תמיד חילוקי דעות עם העמדה שלהם כלפי איך שהם מציגים את הדברים בדברים מסוימים, ומטבע הדברים כלפי האוכלוסייה הערבית.

עפו אגבאריה: השאלה שלי פשוטה, כמה מתוך הפרקליטים מבחינת אחוזים ומספרים אבסולוטיים פרקליטים ערבים, וכמה מתוכם גם נשים ערביות, על זה אני רוצה תשובות.

עפו אגבאריה: אני מקווה שגם בשבוע הבא אני אקבל תשובות עליהן.

חיים כץ: תקבל תשובות.

שלי יחימוביץ': בכל מקרה זה לא ארגון העובדים שאחראי, הם לא הכתובת.

משה (מוץ) מטלון: אני אעשה זאת בקצרה.

משה (מוץ) מטלון: אני לא חושב שהעובדים האלה מקופחים, הם פשוט נרמסו, הם כבר לא מקופחים, אם לפחות הם היו מקופחים, היה לנו איזשהו בסיס לדיון.

משה (מוץ) מטלון: אני חושב שהם נרמסו לחלוטין, יש פה התנהגות קלוקלת של הממשלה, של הממונה על השכר, של שר המשפטים, אני חושב שאנחנו חייבים להוקיע את ההתנהלות הזאת.

משה (מוץ) מטלון: הרי ברור לך שאם הם היו סוגרים נמלים, שדות תעופה, כבר היו יושבים איתם ומסיימים איתם את העניין, הרבה זמן שהעניין הזה היה סגור, אם אין להם את כוחו, אני חושב שאנחנו מחובתנו לתת להם את הרוח הגבית ואת הכוח הזה.

משה (מוץ) מטלון: אני ביקשתי, אני אקצר, אני משער שבדיון ההמשך אני אומר עוד מספר דברים.

משה (מוץ) מטלון: אני מודה שאתה עושה דיון המשך.

רון יורי גיא: חשוב לי לומר את הדברים, אני לא הייתי בדיון של הוועדה הזאת, אבל אני בא לפה וזו החשיבות המיוחדת, הקרדינאלית שאני חושב שיש לדיון הזה, ואני מודה לאדוני שהוא כינס אותו.

רון יורי גיא: יש עלות ונזק עצומים למערכת כבר עכשיו, אנחנו כבר לא בנזקים של דחיית דיונים, אנחנו בנזקים מהותיים.

רון יורי גיא: אנחנו מומחים בלבנות גשרים אחרי בניית רכבות, ולבנות מטוסים אחרי השרפות.

רון יורי גיא: פה אחרי שהרוצחים והאנסים יהיו ברחובות אנחנו נפתור את הבעיה.

רון יורי גיא: מלה אחת  בזכות דברים שאמרה חברת הכנסת שלי יחימוביץ על חשיבותם של האנשים בעבודת המדינה, מלה נוספת ואותה אינני מבין, מדוע לא יושבים איתם ומדברים איתם?

רון יורי גיא: עזבו את התוכן, שבו ודברו איתם.

רון יורי גיא: לא יעלה על הדעת שיושבת שביתה כזאת שמשפיעה בצורה כזו על המשק בישראל, מערכת הצדק בישראל, כל היתרונות של בית המשפט העליון, ושר המשפטים, ובתי המשפט השיגו בתקופה בייעול עיוות הדיון של עומס בתי המשפט.

רון יורי גיא: אדוני, עשית כבר את הדבר הראשון שחשבתי שאתה צריך לעשות, דיון המשך, ולקרוא לשר המשפטים ולפי דעתי גם לשר האוצר לבוא.

רון יורי גיא: הדבר השני, שאני חושב שצריך לקרוא לראש הממשלה למנות נציג מטעמו שיישב וילבן את הסכסוך הזה עד תומו.

רון יורי גיא: לראש הממשלה יש דברים אחרים לעסוק, אבל נציג מטעמו, כי מסתבר שהעניין הזה לא נפתר ולא נכנסתי בכלל לטענות הצודקות או הלא צודקות, והן צודקות.

אילן גילאון: אין לי הרבה תוספות לשלי יחימוביץ ולחברים שלי, רק שיהיה ברור, הדיון הוא לא רק בנושא של סכסוך עבודה.

אילן גילאון: הדיון הוא באסטרטגיה שלמה של הרס שלטון החוק במדינת ישראל, הוא שייך לכל מיני רפורמות אחרות.

אילן גילאון: מי שלא הגיע לכאן, לא הגיע לכאן לא בגלל שזה לא מעניין אותו, אלא בגלל שזה מאוד מעניין אותו.

אילן גילאון: זה ציבור שהיה צריך להיות משוחרר ממאבק, משוחרר ממאבק מקצועי, כך היה צריך להיות, אבל אנחנו עדיין לא משוחררים ממאבקים, אני כמובן מתייצב לימין העובדים.

רחל אדטו: צר לי שהסכסוך שנמשך כל כך הרבה זמן, הגיע לפיתחה של הוועדה, ומאחר שזה דיון שהוא דיון כספי, היה צריך להסתיים בצינורות המקובלים לסיום דיון כספי.

רחל אדטו: שמעתי מה שאמר יושב ראש לשכת עורכי הדין, בדיוק מה שאני חושבת.

רחל אדטו: צריך עכשיו לעשות את מירב המאמצים כדי לסיים את הסכסוך הזה.

רחל אדטו: הרי כל אחד שיושב כאן הם אלופים בגישור, ובפישור ובוררות, וכל דבר מהסוג הזה.

רחל אדטו: אין ספק שאם יש תפקיד לוועדה זה רק לאסוף את האנשים שצריכים כן לפתור את הסכסוך מול הפרקליטים, ולכן אם ייצא קול קורא מכאן מהוועדה, שתהיה התגייסות חד משמעית של כל מי שמסוגל לגייס כוח לפתור את הבעיה, ואפילו אם אתה תעמוד בכל הדבר הזה בתור בעל נסיון, בעל יכולת כדי לפתור סכסוכים כדי להביא את הסכסוך העצוב הזה עד תום.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: חברת הכנסת אורלי לוי אבוקסיס.

אורלי לוי אבקסיס: בשבוע שעבר שלי ואני זימנו הצעה דחופה לסדר, נאמרו שם דברים.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו גם שאלנו שם את שר המשפטים, אני חושבת שזה ארגון ש-30 שנה באמת לא שבת וצריך להעריך אותו על כך.

אורלי לוי אבקסיס: מצד אחד אנחנו רואים עבריינים שמשתחררים החוצה, ומסתובבים, וזה אחד הפחדים הגדולים ביותר בעיקר למי שעוסק בתחום של ילדים בסיכון.

אורלי לוי אבקסיס: אנחנו  צריכים להבין שיש לזה השלכות.

אורלי לוי אבקסיס: אבל אי אפשר מתוך אותו מקום להטיל את הכל על הפרקליטים.

אורלי לוי אבקסיס: הרי בסופו של דבר איזה תוצאה אנחנו נקבל, אנחנו נקבל תוצאה שאני חושבת שכולנו פה מפחדים ממנה, ששוב פעם לבעלי ההון יהיה את היכולות לקחת את שירותי עורכי דין הטובים ביותר, כי מי שיישאר במערכת אלו לא יהיו המוכשרים ביותר כי בתנאי העבודה האלו אתה לא יכול לצפות שמי שיש לו את הכישורים ויש לו הצעות מפתות מבחוץ יישאר, ובנוסף לכך, אני חושבת שקודם כל צריך להעריך אותם על זה ש-30 שנה הם לא שבתו וניסו להגיע להסדרים כאלה ואחרים.

אורלי לוי אבקסיס: כשאתה מסתכל מה שמקבלים פה לעומת מה שמקבלים בשוק החופשי, יש פערים ענקיים.

אורלי לוי אבקסיס: מה שייצא בסוף שוב פעם, הפחות טובים יישארו, או רק בעלי השליחות הנורא מיוחדת הזו, אבל זה לא יחזיק, כי בסופו של דבר אנשים צריכים לפרנס את ילדיהם, את משפחתם, ואנחנו נגיע לאותו מצב שמי שאין לו הסתפק במועט, ולכן גם אנחנו יודעים שגם התוצאות של סדרי הדין במקרים האלו יהיו לא הוגנים.

אורלי לוי אבקסיס: אני חושבת שהמשחק צריך להיות הוגן וזה התפקיד שלנו להבטיח שגם השכר יהיה הוגן.

אורלי לוי אבקסיס: פה אנחנו סומכים עליך חיים.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: אנחנו נקבע ישיבת המשך ליום רביעי בשעה תשע וחצי.

חיים כץ: והיה ושר המשפטים, כמו שהעבירו לי פתק, יבוא ויגיד, תשמע, אני בשבוע הבא מוכן לבוא, והוא יגדיר את היום ואת השעה, אנחנו נבטל את הפגישה ביום רביעי, נקיים ישיבה עם שר המשפטים.

חיים כץ: מפה על דעת כל חברי הוועדה, אנחנו קוראים לנציגי האוצר לבוא בידיים נקיות, לא כמו שבאתם היום לפה, אני לא יכול להגיד שלא באתם בידיים נקיות, אבל באתם עם סיפורים.

חיים כץ: ללכת על שכר - משא ומתן זה בלי שעות נוספות, מחר שאין לו שעות נוספות, והלוואי לא יהיה פשיעה בארץ, לא יהיה עבודה, לא יצטרכו לעשות שעות נוספות, לא יהיה לו ממה לחיות.

חיים כץ: כשמתכננים חיים, לא מתכננים אותם עם שעות נוספות.

חיים כץ: כשתבוא עם הבסיס של השכר שלו ואופציות הקידום שלו, ועם הפנסיה שלו, ועם כל מה שכואב לו, ותבוא עם ידיים נקיות למשא ומתן, זה ייגמר מהר, כי האנשים האלה באים לעבודה בשביל לתרום למדינת ישראל, ולעשות את עבודתם נאמנה והם מבינים את הנזק שקורה להם.

חיים כץ: לצערי, פקידי האוצר לא רואים את זה כך, הם רואים את הגרוש, לצערי.

חיים כץ: הם לא מסתכלים מעבר לשקל פסיעה אחת קדימה.

חיים כץ: אני רואה את זה בדיון הבא שמחכה לי עכשיו, על העלאת גיל הפרישה של הצבא, ואי נתינת 2,000 שקל לחיילים בגלל שהגימלאים לא מוכנים לשנות את ההצמדה שלהם בפנסיה, זה עוד בושה, בושה, שחיילים בקבע לא יקבלו כסף בגלל שהגימלאים לא מוכנים לשנות את ההצמדה.

חיים כץ: מה הקשר בכלל?

חיים כץ: איך לוקחים משם, וזה בידיים נקיות.

חיים כץ: לוקחים להם בידיים נקיות.

חיים כץ: אני מקווה שתעשו דיונים, שתבואו בידיים נקיות ותדברו איתם על שכר בלי שעות נוספות, בלי שום דבר, ויש לזה פתרון.

חיים כץ: קבענו ביום רביעי, והיה ושר המשפטים יודיע לוועדה על הדחייה בתאריך חדש, עד אז אני מקווה שתקיימו דיונים.

חיים כץ: תודה רבה.

חיים כץ: הישיבה נעולה.