ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 305, 2010-11-16 09:30

אלכס מילר: בוקר טוב.

אלכס מילר: אני פותח את ישיבת ועדת החינוך, התרבות והספורט.

אלכס מילר: על סדר-היום: עתיד המכללות להוראה.

אלכס מילר: ביקשתי לקיים את הדיון השבוע בשל הפרסומים שהיו לגבי כל הנושא של הרפורמה במכללות לחינוך.

אלכס מילר: חשוב לדעת איך זה מתקדם כי הנתונים שהוגשו לנו על-ידי מחלקת המחקר של הכנסת, הם נתונים מאוד בעייתיים, מבחינת שילוב הבוגרים ובכל מה שקשור להוראה עצמה.

אלכס מילר: על-פי המחקר, סטודנטים שמסיימים הוראה במקצועות כמו אנגלית, משתלבים באחוז גבוה וסטודנטים שמסיימים הוראה במקצועות טכנולוגיים משתלבים באחוז מאוד נמוך.

אלכס מילר: לדעתי יש לכך כמה סיבות.

אלכס מילר: סיבה אחת היא, שהסטודנטים משתלבים לאחר לימודיהם דווקא במקצועות ההייטק.

אלכס מילר: לעומת זאת, משרד החינוך מפעיל כל מיני תכניות שמציעות לאנשי הייטק מפוטרים לעסוק בהוראה.

אלכס מילר: נוצר פה חוסר היגיון.

אלכס מילר: מערכת החינוך ומשרד החינוך משקיעים כספים כדי לתת השכלה לאותם הסטודנטים ובסופו של דבר הם לא משתלבים.

אלכס מילר: זה כמובן פוגע באיכות ההוראה, כי אותם האנשים שעברו את כל ההליך של הלימודים הם אלה שאמורים להשתלב.

אלכס מילר: כמובן, כאשר אנחנו מדברים על פיתרון של כיבוי שריפות לכוח אדם במערכת החינוך, אז מציעים פרויקטים שונים לשילוב של אנשים שבאים מתחומים אחרים, כמו מתחום ההנדסה.

אלכס מילר: נותנים להם תעודת הוראה וכל מיני פיתרונות אחרים כדי שהם ישתלבו.

אלכס מילר: אני מברך את משרד החינוך על כך שסוף סוף החליט לעשות את הצעד המשמעותי, דהיינו, רפורמה בכל מה שקשור למוסדות ההוראה.

אלכס מילר: אני רואה חשיבות רבה לכניסתן של המכללות למועצה להשכלה גבוהה.

אלכס מילר: ראשית, חשוב שכל מה שקשור לאקדמיה יהיה באקדמיה.

אלכס מילר: זה נותן מענה לאותם המרצים, שהם חלק מסגל ההוראה, שיכולים להשתלב בכל התכניות, הפרויקטים והמחקרים והמכרזים שנעשים על-ידי האוניברסיטאות.

אלכס מילר: גם לסטודנטים זה חשוב כי הסגל יהיה הרבה יותר איכותי.

אלכס מילר: אני יודע שגם שכר המרצים במוסדות להכשרת המורים שונה משכר המורים שמלמדים במכללות הרגילות.

אלכס מילר: אני מקווה שגם השכר של המרצים זה חלק מהרפורמה.

אלכס מילר: אני גם רוצה לשמוע האם יהיה שינוי מבחינת השם של התואר?

אלכס מילר: פעם התואר במוסדות להוראה היה B.Ed  וכאשר היה השינוי בכל מה שקשור למכללות להנדסה, שינו את כמו בשאר המוסדות לב- (B.Sc.

אלכס מילר: כך גם אני מקווה מאוד שכל מה שקשור להוראה ישונה לB.A.

אלכס מילר: לדעתי זה ייתן כמה תשובות לאותן השאלות ששואלים הסטודנטים כאשר הם נכנסים למוסדות להוראה.

אלכס מילר: השאלה הראשונה שהם שואלים היא מה קורה עם התואר הזה בחוץ לארץ?

אלכס מילר: האם הוא מקובל או לא מקובל.

אלכס מילר: השם של התואר הומצא כאן בישראל.

אלכס מילר: אני יודע שנעשו דברים.

אלכס מילר: אני בעצמי סיימתי תואר מסוג זה.

אלכס מילר: כמובן שבישראל אין בעיה ואפשר לעשות תואר שני אבל מה קורה בחו"ל.

אלכס מילר: אשמח לשמוע הסבר.

אלכס מילר: נמצאים כאן יושבי ראש אגודות, שחלקם מהמכללות להוראה.

אלכס מילר: יש פה חבר'ה שמייצגים אוניברסיטאות וגם הם יתנו את הזווית של הסטודנטים.

אלכס מילר: נשמע את הנציגים של המוסדות עצמם, את משרד החינוך.

אלכס מילר: נתחיל עם המחקר של מרכז המידע והמחקר של הכנסת שמתייחס לשנת 2009.

אלכס מילר: בחינוך אנחנו מסתכלים אחורה ומצפים שיהיו שינויים בעתיד.

יובל וורגן: תודה, אדוני היושב ראש.

יובל וורגן: אציג בקצרה את המסמך שהכנו לדיון הזה.

יובל וורגן: אני חייב לומר שהנתונים הנוגעים לכניסה להוראה הם לא במוקד המסמך.

יובל וורגן: הם פרק קטן ממנו ואתייחס לזה בהמשך.

יובל וורגן: כפי שאתם יכולים לראות במסמך, אנחנו עושים סיכום די תמציתי של הדיונים המרכזיים שהיו בשנים האחרונות בנושא: יוזמות לשינוי במכללות האקדמיות להכשרות מורים.

יובל וורגן: חשוב להדגיש שהמסמך כולו לא מתייחס כלל למוסדות לא אקדמיים להכשרת מורים, שבעיקר נמצאים במגזר החרדי, וגם לא לתכניות חיצוניות ייחודיות להכשרת מורים מהירה ומקוצרת יותר מסוגים שונים.

יובל וורגן: זה לא נכלל במסמך שלנו.

יובל וורגן: כאשר מסתכלים על הוועדות העיקריות שדנו בשנים האחרונות, יש בעצם שני מרכיבים עיקריים שחזרו ועלו.

יובל וורגן: האחד, המעבר של המכללות לאחריות תקציבית של ות"ת כאשר היום הם במשרד החינוך והשני הוא צמצום מספר המכללות על-ידי איחודן או על-ידי מיזוג במוסדות אקדמיים אחרים שקיימים.

אלכס מילר: לפי המחקר שלך, ראיתי שבמשך השנים האחרונות אכן קיים צמצום בכמות המוסדות אבל יש עלייה בכמות הסטודנטים.

אלכס מילר: עצם הליך הצמצום לא פגע בכמות הסטודנטים אלא להיפך.

אלכס מילר: בתשס"ו היו 26 ובתשע"א אנחנו עם 23 מוסדות.

אלכס מילר: בתשס"ו היו 22,873 סטודנטים ובתשע"א היו 25,148 סטודנטים.

יובל וורגן: נכון, אלה הנתונים.

יובל וורגן: אני אתחיל מהמעבר לות"ת ואחר-כך אתייחס לצמצום מספר המכללות.

יובל וורגן: כמו שאמרת בפתיח שלך, התקבלה החלטה עקרונית של שר החינוך לגבי המעבר לות"ת.

יובל וורגן: אפשר לציין שגם בקדנציות קודמות התקבלה החלטה עקרונית.

יובל וורגן: אנחנו מקווים שההחלטה הזאת אכן תיושם כפי שהיא התקבלה.

יובל וורגן: המשרד והמל"ג הציגו יעד, שבתכנית החומש הקרובה כבר יעברו לתקצוב של ות"ת בין 4 ל-6 מוסדות.

יובל וורגן: אנחנו יודעים שהמועצה של ראשי המכללות האקדמיות תומכת בנושא הזה.

יובל וורגן: ככלל, יש קונצנזוס של הגורמים הנוגעים בדבר שזה יביא לשיפור, לשדרוג מעמדן של המכללות, לשדרוג התקציב שהן מקבלות, כך שניתן יהיה לפתח את התשתיות הן הפיזיות והן האקדמיות.

יובל וורגן: לגבי צמצום מספר המכללות.

יובל וורגן: כמו שאתה ציינת, אכן המספר ירד ב-3 מכללות שזה בעצם 3 איחודים שכן בוצעו ושמפורטים במסמך.

יובל וורגן: מעבר לזה, ההתקדמות יותר איטית או לא מתקיימת בכלל לעומת מה שתוכנן בעבר.

יובל וורגן: לגבי הנושא הזה יש פחות קונצנזוס.

יובל וורגן: ישנה מחלוקת האם מוסד גדול טוב יותר, יעיל יותר או מכשיר ברמה גבוהה יותר.

יובל וורגן: משרד החינוך שיש יתרונות רבים במוסדות גדולים ומאוחדים.

יובל וורגן: מטבע הדברים, מכללות קטנות יותר פחות רואות את היתרון שבכך.

יובל וורגן: מתשובה שקיבלנו מפרופסור תמר אריאב, שהיא יו"ר רמ"א, היא ציינה שהיא מבינה את ההיגיון באיחוד המכללות אבל לא מבינה למה באים דווקא למכללות הגדולות ודורשים מהן להתמזג ראשונות.

יובל וורגן: מכל מקום, ההתפתחות האחרונה, על-פי העדכון שקיבלנו ממשרד החינוך, זה ניסוח של קריטריונים למיפוי מחדש.

יובל וורגן: זאת אומרת, המכללות האקדמיות יצטרכו לעמוד בקריטריונים של אקדמיות לחינוך.

יובל וורגן: השאלה, האם הן יכולות לעמוד בזה בפני עצמן, אז הן יוכלו לעשות כך.

יובל וורגן: אם לא, הן יידרשו להתאחד כדי לעמוד בקריטריונים.

יובל וורגן: לגבי הנתונים.

יובל וורגן: קיבלנו מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה נתונים שקשורים לכניסה להוראה של בוגרי המכללות.

יובל וורגן: ישנה שורה ארוכה של נתונים שצריך לקחת בחשבון כשמדברים על תכנון מערך ההכשרה וזה אחד מהם.

יובל וורגן: אני לא יודע אם הוא המרכזי ביותר אבל זה אחד מהם.

יובל וורגן: הנתונים האלה נכונים לשנת 2009.

יובל וורגן: הגרף מראה אמנם את שנת 2005 אבל הכוונה היא שזאת שנת קבלת התואר.

יובל וורגן: הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לוקחת את הסטודנטים מסיימים שנה ד' במכללות האקדמיות לחינוך ובודקת בטווח של 4 שנים כמה מהם נכנסו להוראה.

יובל וורגן: ישנם הבדלים בין המגזרים.

יובל וורגן: שיעור השתתפות במגזר הממלכתי העברי, לפי נתוני הלמ"ס הוא הנמוך ביותר ובכל המגזרים, לפי נתוני הלמ"ס, יש מגמת ירידה.

יובל וורגן: לפני הדיון הספקתי לשמוע שמשרד החינוך טוען שהמצב הוא אחר ושהנתונים האלה לא מדויקים או לא משקפים.

יובל וורגן: גם למכללות זה נראה מעט נמוך מידי.

יובל וורגן: אנחנו לא קיבלנו כרגע נתונים שמאפשרים להפריך את זה.

יובל וורגן: לכן זה מה שאנחנו מציגים.

יהודית גידלי: הנתונים כאן הם לשנה הראשונה אחרי התואר?

יובל וורגן: לא, הכוונה ל-4 שנים ממועד קבלת התואר.

יובל וורגן: יתכן שסטודנט לא סיים את כל החובות ולכן זה בטווח של 4 שנים.

יובל וורגן: לפחות לפי התשובה של הלמ"ס לפנייתנו, מדובר על קבצים רשמיים שהתקבלו מהמכללות עצמן.

יובל וורגן: לא ברור מאיפה נובע חוסר הדיוק בנתונים.

אלכס מילר: תודה ליובל.

אלכס מילר: נעבור למשרד החינוך, למר נוח גרינפלד.

אלכס מילר: אדוני, תציג לנו את הרפורמה.

אלכס מילר: איפה הדברים עומדים כרגע?

אלכס מילר: איך אתם מתקדמים?

אלכס מילר: אם תוכל, תתייחס למספרים וגם לאותם מנגנונים שקיימים היום במשרד החינוך לשילוב הבוגרים במערכת עצמה.

אלכס מילר: אתם ודאי מודעים לבעיה שלא רובם הולכים להיות מורים אלא מפוזרים במקצועות אחרים.

אלכס מילר: חשוב לשמוע אם יש איזה מנגנון שאתם מפעילים.

אלכס מילר: כשאני למדתי היה מנגנון של קבלת מלגה שלא מחזירים אותה במידה ואתה הולך לעבוד בשני שליש משרה בהוראה.

אלכס מילר: אני לא יודע עד כמה זה עבד אבל זה היה קיים.

אלכס מילר: אני לא יודע מה קיים היום.

נח גרינפלד: עקרונית זה גם קיים היום.

נח גרינפלד: קיבלתי את הדוח אתמול בערב ועברתי עליו.

נח גרינפלד: במקום ביקשתי את הנתונים של השיבוצים של שנת הלימודים, בוגרי תש"ע שנכנסו לעבודה בתשע"א.

נח גרינפלד: זה מעל ל-78%, 4,700 מתום מחזור של 6,000 לומדים.

אלכס מילר: כמה מתוך 4,700 הם ממקצועות טכנולוגיים וכמה ממגמות עיוניות?

אלכס מילר: יש לך פילוח?

נח גרינפלד: אני כבר אענה על זה.

נח גרינפלד: מספר הסטודנטים שלומדים במגמות טכנולוגיות במכללות להכשרת מורים הוא קטן מאוד, זה פחות מ-100 לומדים.

נח גרינפלד: למשל, מספר הלומדים במדעי המחשב הוא בסביבות 60 סטודנטים ובמקצועות הטכנולוגיים כ-70 תלמידים בכל הארץ.

אלכס מילר: אז מי מלמד מתמטיקה?

אלכס מילר: מי מלמד חשמל?

אלכס מילר: מי מלמד מחשבים?

נח גרינפלד: כשאנחנו מדברים על מקצועות טכנולוגיים הכוונה להוראת חשמל, אלקטרוניקה, מכונות.

נח גרינפלד: ההכשרה שלנו במקצועות האלה היא בעיקר ב"אורט בראודה" וכל היתר הכשרת המורים מתבצעת באוניברסיטאות ולא במכללות.

אלכס מילר: כמה סטודנטים לומדים באוניברסיטאות מקצועות הוראה טכנולוגיים?

נח גרינפלד: מספר מאוד קטן.

נח גרינפלד: פחות מ-100 לומדים בהוראה בכל האוניברסיטאות כולן, בכל מכלול המקצועות האלה.

נח גרינפלד: בכל מכלול המקצועות האלה, הן באורט בראודה והן באוניברסיטאות יש פחות מ-100 לומדים.

נח גרינפלד: אני באמת לא מבין את האמירה פה.

אלכס מילר: כמעט בכל בית ספר מלמדים מחשבים.

נח גרינפלד: מחשבים זה מחוץ לעניין.

אלכס מילר: אז חשמל, אלקטרוניקה ומכונות.

נח גרינפלד: אכן התייחסתי לשלושת המקצועות האלה.

נח גרינפלד: אני רוצה להפריד בין מחשבים לבין מדעי המחשב.

נח גרינפלד: מחשבים זה מקצוע רוחב, שכל מורה מלמד את זה.

נח גרינפלד: זה שילוב של המחשב בהוראה בכל המקצועות כולם.

נח גרינפלד: למעשה, את המקצוע הזה אין מורה שמוכשר במכללות להכשרת מורים, שלא משלב את מיומנויות הוראת המחשב בכל תחומי ההוראה כולה.

נח גרינפלד: למעשה זה מקצוע רוחב.

נח גרינפלד: פעם למדו יישומי מחשב או הכרת המחשב.

נח גרינפלד: המקצועות האלה לא קיימים יותר.

נח גרינפלד: מדעי המחשב הוא מקצוע טכנולוגי אבל גם מקצועי עיוני.

נח גרינפלד: הוא איננו מקצוע שנלמד רק בתחום טכנולוגי.

נח גרינפלד: זה נמצא לא רק תחת מנהל מדע וטכנולוגיה, אלא גם בבתי הספר העיוניים ובמסלולים העיוניים לומדים מדעי המחשב.

נח גרינפלד: במקצוע הזה יש מספיק מורים, גם באוניברסיטאות וגם במכללות והשיבוץ הוא לפי מקום פנוי, הוא לא שיבוץ לפי ההיקפים של הלומדים.

נח גרינפלד: את ההערה של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה אני אינני מבין.

אלכס מילר: אם עכשיו אתם עושים הסכמים עם ההסתדרות ואתם הולכים למהלך של פרישה ומתפנים כמה וכמה מקומות.

אלכס מילר: השאלה האם יש מספיק בוגרים צעירים שיכולים להשתלב?

אלכס מילר: אנחנו רוצים לחדש את הכוח.

אלכס מילר: אנחנו כבר בעידן של שנות האלפיים.

אלכס מילר: שיטות הלימוד השתנו, זה עולם אחר לגמרי.

אלכס מילר: אולי תשנה את דעתי אבל אני מתקשה לראות מורה לתנ"ך מלמד מדעי המחשב.

נח גרינפלד: אני מסכים איתך, מורה לתנ"ך לא מלמד מדעי המחשב.

נח גרינפלד: השיבוץ, לפחות בהתחלה, הוא בתחום ההתמחות של ההוראה.

נח גרינפלד: קורה אחר-כך שמורה גולש לתחום מקצוע אחר.

נח גרינפלד: אכן במקצועות הטכנולוגיים, קרי, הנדסת חשמל, הנדסת אלקטרוניקה, הנדסת מכונות, בחלק הזה אכן משרד החינוך הולך בשיתוף  עם משרד האוצר לפרויקט גדול, גם של הפרשה של כוחות הוראה בהדרגה, של מעל 600 מורים בתהליך הפרישה שלהם והכנסה של כוחות הוראה חדשים בשילוב מפוטרי הייטק.

נח גרינפלד: להכניס אותם להוראה בתחום המקצועות האלה.

נח גרינפלד: כולנו יודעים שהתחרות במקצועות האלה היא תחרות קשה.

נח גרינפלד: מי שהולך ללמוד הנדסת חשמל, שהוא יחליט שהוא הולך לשמש מורה, התחרות היא מאוד קשה.

נח גרינפלד: אלה לא מקצועות ש עוסקים בהם בהכשרת מורים וזאת מסיבה פשוטה, שצריך לבנות תשתיות לכל אחד מהמקצועות האלה.

נח גרינפלד: אין סיבה לבנות תשתיות כאלה, כאשר הן קיימות באוניברסיטאות.

נח גרינפלד: לכן, הכשרת המורים של תחום המקצועות האלה היא בטכניון, אוניברסיטת תל-אביב.

אלכס מילר: אני מדבר על הוראת חשמל.

אלכס מילר: אני סיימתי תואר ראשון בהוראה במקצוע טכנולוגי.

נח גרינפלד: בזמנו החזקנו את מכללת אורט, שהיא למעשה הכשירה להוראת המקצועות האלה.

אלכס מילר: היתה בתל-אביב מכללה למורים לטכנולוגיה.

נח גרינפלד: המכללה להוראת הטכנולוגיה מחזיקה יותר מורים למקצועות העיצוב והגרפיקה, טלוויזיה ותקשורת ולא במקצועות הליבה של ההייטק.

אלכס מילר: פעם היו נותנים בחולון B.Ed-TEC.

אלכס מילר: אתה חושב שיש ביקוש?

נח גרינפלד: יש דרישה במערכת החינוך למורים בתחום.

אלכס מילר: מבחינת הצעירים יש ביקוש ללמוד את זה?

נח גרינפלד: ממש לא.

נח גרינפלד: מי שיכול, משתלב בהייטק.

נח גרינפלד: זה חלק ממוקד הקושי שלנו.

אלכס מילר: אני חושב שתנאי קבלה להנדסה שונים מאשר לתנאי קבלה להוראה.

אלכס מילר: להתקבל היום להנדסת אלקטרוניקה באוניברסיטה זה דבר לא פשוט.

אלכס מילר: כדי להיות מורה אתה לא צריך להיות מהנדס.

אלכס מילר: אתה לא צריך את כל המקצועות של ההנדסה.

נח גרינפלד: משרד החינוך לא נותן רישיון הוראה למי שהוא לא מהנדס בתחום.

נח גרינפלד: מי שאין לו תואר בהנדסה לא יכול להיות מורה למקצועות הנדסה.

אלכס מילר: למה?

אלכס מילר: למה לסבך את העניין?

אלכס מילר: יש מהנדס והוא צריך להיות רשום בפנקס המהנדסים.

אלכס מילר: את זה אני יכול להבין.

אלכס מילר: בשביל ללמד ילדים דברים בסיסיים, זה הבדל עצום.

אלכס מילר: אני חושב שאפשר למצוא דרך להפחית את הדרישות, כי בסופו של דבר אתה משקיע הרבה יותר כסף כדי להגיע לאנשים האלה.

אלכס מילר: זה שיש משבר בהייטק וקיבלת קבוצה של אנשים שיכולים להשתלב, זה מזל.

נח גרינפלד: זאת מחלוקת בתפישת עולם.

נח גרינפלד: מורה טוב, ככל שהוא יותר איש מקצוע בתחום, הוא יכול להעלות את התלמידים לרמה יותר גבוהה.

אלכס מילר: זה הרצוי.

אלכס מילר: אם יש לו כבר תואר בהנדסה, הסיכוי שהוא יעסוק בהוראה הוא קטן.

נח גרינפלד: זאת שאלה של ביקוש והיצע.

נח גרינפלד: גל העלייה הגדול מברית המועצות יצר מציאות שבמערכת החינוך יש מורים שהם ברמה של מהנדסים.

נח גרינפלד: נכון שיש בעיה עם הגיל.

נח גרינפלד: אם משרד החינוך יחדש את כוחות ההוראה, דווקא במהנדסים, אני חושב שמערכת החינוך תרוויח.

אלכס מילר: זה מזכיר לי את תחום של הרפואה.

אלכס מילר: זה שהיתה עלייה והגיעו רופאים, זה הכול טוב ויפה אבל זה היה בשנות התשעים.

אלכס מילר: האנשים האלה יוצאים לפנסיה ומדינת ישראל עדיין עם אותה כמות מיטות.

יהודית גידלי: עם אותו מספר סטודנטים לרפואה.

אלכס מילר: בסופו של דבר נמצא את עצמנו כמו בשנות השבעים, כשאנשים עמדו בתור בשביל לקבל קו טלפון.

אלכס מילר: קח נצטרך לחכות לתור לרופא או שתשלמו סכומי עתק כדי להביא מהנדסים.

נח גרינפלד: אני לא יכול לומר לגבי רפואה.

נח גרינפלד: יש מספיק מועמדים.

נח גרינפלד: אנחנו עומדים עכשיו לפתוח תכניות של הסבה.

נח גרינפלד: יש לנו מספיק מועמדים.

אלכס מילר: זאת התכנית עם האוצר?

נח גרינפלד: כן.

נח גרינפלד: אנחנו נוכל לבחור מועמדים של אחד מחמישה, אם לא אחד משמונה, כך שיש מספיק מועמדים טובים.

נח גרינפלד: כל עוד מערכת החינוך יכולה לקלוט מורים טובים, אני חושב שמערכת החינוך תעשה טוב למערכת החינוך.

אלכס מילר: מה קורה עם הנושא של איחוד המכללות והעברה למועצה להשכלה גבוהה?

נח גרינפלד: נעבור לנושא של צמצום מכללות.

נח גרינפלד: אחד היעדים החשובים לעיצוב המערכת הוא צמצום של המכללות, הן כיעד בפני עצמו והן כהכנה למעבר המכללות לתקצוב על-ידי ות"ת.

נח גרינפלד: אני רוצה לדווח לוועדה היכן אנחנו נמצאים.

נח גרינפלד: אני לא אציין שמות של מכללות אבל ברור ששתי מכללות גדולות באזור המרכז נמצאות בתהליך מתקדם של איחוד.

אלכס מילר: מי שמכיר את המערכת יודע בדיוק על מה מדובר.

נח גרינפלד: אני רוצה לומר שאנחנו נמצאים בתהליך איחוד של שתי מכללות באזור ירושלים בחינוך הממלכתי דתי.

נח גרינפלד: אנחנו הולכים לתהליך הזה מרצון על-ידי תהליך של עידוד תקציבי בקריטריונים למעבר לות"ת.

נח גרינפלד: אנחנו הולכים כאן למהלך שמתבצע בכמה זרועות.

נח גרינפלד: אנחנו רואים היום הרבה יותר תנועה ורצון כן להיכנס למהלכים האלה.

נח גרינפלד: אנחנו רוצים לראות אכן צמצום משמעותי של מספר המכללות.

נח גרינפלד: ככל שמכללה גדולה יותר, איכות ההוראה שבה היא הרבה יותר טובה.

נח גרינפלד: היכולת שלה לגייס סגל היא הרבה יותר טובה.

נח גרינפלד: היכולת שלה לקלוט תלמידים איכותיים הרבה יותר טובה.

נח גרינפלד: כתוצאה מזה, היכולת לספק מורים איכותיים לתוך מערכת החינוך הרבה יותר טובה.

אלכס מילר: אתה יכול לתת לי יעדים?

אלכס מילר: באיזה שנה, לכמה מכללות אתה רוצה להגיע.

אלכס מילר: אנחנו עומדים עכשיו על 23 מכללות ואמרת שבתוך תקופה תגיע ל-19 מכללות.

נח גרינפלד: בתוך החומש הקרוב אנחנו רוצים לרדת ב-12-14 מכללות.

אלכס מילר: בתוך 5 שנים אתה רוצה לצמצם בחצי?

נח גרינפלד: כן.

נח גרינפלד: היעד הסופי שלנו הוא לרדת לפחות מ-10 מכללות.

נח גרינפלד: התהליך הוא לא תהליך פשוט.

נח גרינפלד: מבחינה זאת אנחנו נמצאים בתהליך של גיבוש קריטריונים לתקצוב מועדף הרבה יותר למכללות שיתאחדו, בשינוי של דרך התקצוב, מתן עידוד תקציבי יותר משמעותי למכללות שיבצעו תהליך של איחוד.

נח גרינפלד: אנחנו כבר בשלבים מתקדמים של גיבוש הקריטריונים בצורה הזאת.

נח גרינפלד: הרווח מלהתאחד והתנועה לעבר האיחוד של המכללות, תהיה יותר משמעותית.

נח גרינפלד: אני משוכנע שברגע שנעבור את המצב הקריטי, כשאנשים יראו שהאיחוד הוא טוב והוא מוביל לעבר אותם יעדים של שיפור איכות ההוראה ואיכות ההכשרה, יהיה יותר קל לסיים את המהלך.

נח גרינפלד: לגבי המעבר לות"ת.

נח גרינפלד: למעשה, מההחלטה של שר החינוך ישב צוות משותף של המועצה להשכלה גבוהה, מל"ג, ות"ת,  יחד עם משרד החינוך, וגיבש הצעה לקריטריונים.

נח גרינפלד: ההצעה לקריטריונים הופצה בין ראשי המכללות לתגובה שלהם.

נח גרינפלד: אנחנו נקיים יום עיון עם ראשי המכללות.

נח גרינפלד: אחד הנושאים יהיה גיבוש התגובות של המכללות.

נח גרינפלד: לאחר קבלת התגובות נחזור חזרה לתוך הצוות כדי לגבש את הקריטריונים הסופיים ולוחות הזמנים.

נח גרינפלד: לוחות הזמנים מדברים על-כך שכבר השנה מכללות יציעו עצמן לכניסה לתוך המהלך ואז כמובן בדיקה של המעבר שלהם לקריטריונים.

נח גרינפלד: אנחנו רוצים להדגיש, אנחנו הולכים כאן במהלך משותף שמשמעותו היא עידוד של תהליך האיחוד.

נח גרינפלד: בעיקרון, מכללות תצטרכנה להתאחד או עם מכללה לחינוך, או עם מכללה כללית, או עם אוניברסיטה על מנת לעבור.

נח גרינפלד: אנחנו לא רואים את המעבר לות"ת כערך בפני עצמו אלא אנחנו רואים בו העלאה של איכות ההכשרה, העלאה של דרך התקצוב, קריטריונים לתקצוב, מתן תקצוב נוסף שיינתן למכללות.

נח גרינפלד: אני רוצה להדגיש שהמכללות הן אקדמיות היום לכל דבר ועניין.

נח גרינפלד: תואר ה-B.Ed.

נח גרינפלד: הוא שווה ערך ל-B.A.

נח גרינפלד: כתוצאה מזה שבחוק המועצה להשכלה גבוהה תיקנתם שה- B.Edשווה ל- B.A, יש הכרה בכל העולם בתואר של B.Ed.

נח גרינפלד: למשרד החינוך אין התנגדות שהתואר יעבור ל- B.A פלוס תעודת הוראה.

נח גרינפלד: בקריטריונים של משרד החינוך זה מופיע, לשמור על הייעוד של המכללות, להגיע לתוך אותה מציאות שבה הכשרת המורים במדינת ישראל תישמר ולא להגיע לתוך המציאות של מעבר המכללות לתקצוב על-ידי ות"ת יגרום לכך שיעברו ללמד יותר את מקצועות מדעי הכסף, שיש בהם יותר דרישה של לקוחות מאשר משרד החינוך במקצועות הליבה שלהם שבקושי יש לומדים באוניברסיטאות.

נח גרינפלד: כולנו יודעים מה המצב בפקולטות למדעי הרוח.

אלכס מילר: אנחנו דווקא יודעים, אתמול קיימנו ישיבה על המשבר במדעי הרוח רק שאף נשיא לא הגיע.

אלכס מילר: יכול להיות שמבחינת האווירה הציבורית יש משבר אבל לא ראיתי שיש בעיה אצל הנשיאים כי הם לא טרחו להופיע.

אלכס מילר: יכול להיות שמייצרים פאניקה סביב משהו שלא קיים.

נח גרינפלד: זה לא משנה את התקציב.

אלכס מילר: איפה אנחנו עומדים מבחינת התקציב?

נח גרינפלד: בעיקרון, עד 2007 כולל, למעשה המכללות עברו קיצוץ תקציבי דרסטי של כ-25% פלוס בבסיס עצמו.

נח גרינפלד: החל מ-2008 למעשה היה תהליך של התייצבות המערכת.

נח גרינפלד: ב-2009 ו-2010 יש תוספות שניתנו.

נח גרינפלד: ב-2011 אני מקווה - - -

אלכס מילר: למה אתה מקווה?

אלכס מילר: יש תקציב.

אלכס מילר: אנחנו כרגע מצביעים על התקציב.

אלכס מילר: מה מבחינת תקציב, קוצצת?

אלכס מילר: נשארת?

אלכס מילר: עלית?

נח גרינפלד: קיבלנו תוספת תקציב ב-2011.

נח גרינפלד: ברור שהוא איננו מספיק ואיננו עונה על הצרכים המינימאליים בחלק הזה.

אלכס מילר: תדבר איתי במספרים.

נח גרינפלד: אני יכול לומר שבסביבות2009 היתה תוספת תקציב של כ-10 מיליון נומינאלית.

נח גרינפלד: אנחנו יכולים לומר שב-2011 יש תוספת תקציב של כ-15 מיליון שקל בסעיף התקציב של המכללות?

אלכס מילר: כמה קוצץ?

אלכס מילר: מה זה 25%?

נח גרינפלד: כ-240 מיליון שקלים.

אלכס מילר: 240 מיליון קיצצו עד 2007 פחות מה שהחזירו – זה בערך 30 מיליון?

נח גרינפלד: בערך.

אלכס מילר: אם אנחנו לוקחים עוד 3 מכללות שסוגרים ב-3 בשנים האחרונות אז נגיד זה עוד 20-30 מיליון.

נח גרינפלד: היום, אחרי החלטה ודיון של מנכ"ל משרד החינוך יחד עם סגן הממונה על אגף התקציבים, מדובר ב-2011 לקבל תקציב תוספתי של עוד כ-40 מיליון שקל.

נח גרינפלד: 30 מיליון שקל לתוספת של שיפוצים.

יובל וורגן: שנים רבות לא היה תקציב לפיתוח.

לאה נס: 10 שנים.

נח גרינפלד: מ-2004 אין תקציב פיתוח.

נח גרינפלד: בנוסף, תוספת של 10 מיליון שקל לעדכוני הפרופילים.

נח גרינפלד: זה מעל התוספות הקודמות שהתקבלו.

נח גרינפלד: יש דיונים על תכנית כוללת להכשרת מורים, על מנת להבנות בבסיס התקציב תכנית לטווח ארוך יותר על-מנת להבנות את בסיס התקציב יותר נכון, כדי לאפשר את המעבר של המכללות לות"ת.

נח גרינפלד: בסופו של דבר, גם כדי להגיע למציאות שהמכללות תהיינה מסוגלות לעבור לות"ת, צריך את התוספות של התקציב.

יובל וורגן: הזכרנו בהתחלה שהצפי הוא מעבר לות"ת של בין 4 ל-6 מכללות בחומש הקרוב.

יובל וורגן: לפי נתוני הקיצוץ שנח הזכיר ולפי תגובות שקיבלנו מראשי המכללות, המשבר התקציבי שלהם הוא עמוק מאוד.

יובל וורגן: לכן אם רק 4 עד 6 מכללות יעברו בטווח של 5 שנים, בהחלט דרושה תוספת תקציב לכל המכללות שעדיין לא יעברו לתקצוב ות"ת.

יובל וורגן: לכן חשיבות רבה לתוספות שנח דיבר עליהן.

אלכס מילר: אני מקווה שאין מדיניות שבגלל המצב הבעייתי בהיבט הכלכלי, אלא שנכנסו למל"ג יישארו שם וכל השאר – זאת גם אופציה שאני מכיר אותה היטב.

אלכס מילר: אני כבר אומר, שזה לא יהיה מקובל.

נח גרינפלד: אני מוכרח לומר שהמדיניות של השר ושל המנהל הכללי, שבתהליך הביניים יושוו התנאים גם למכללות שיישארו במשרד החינוך וגם לשאר.

אלכס מילר: מצוין וזה לפרוטוקול.

נח גרינפלד: בבקשה.

אלכס מילר: אני רואה שאין כאן נציג למועצה להשכלה גבוהה.

אלכס מילר: כנראה שזה כל-כך מעניין את המועצה להשכלה גבוהה.

נח גרינפלד: נושא המעבר שהצגתי זה גם בשם המועצה להשכלה גבוהה כי זה מסמך שמוסכם עליהם.

נח גרינפלד: במועצה ישבו גם משה ויגדור, גם גדי וגם אחרים.

אלכס מילר: כנראה שאנחנו יכולים פה לקבל החלטות ואף אחד לא יתנגד כי אין פה מישהו שיטען אחרת.

אלכס מילר: פרופסור לאה קסן ממכללת לוינסקי, בבקשה.

לאה נס: חשוב לי להגיד שאני מושאלת מאוניברסיטת בן-גוריון, כך שאני באה מהאקדמיה, מהאוניברסיטה, מות"ת.

אלכס מילר: את לא מייצגת אותם.

לאה נס: אני לא מייצגת אותם אבל מסתכלת על הדברים גם מהפרספקטיבה הזאת.

לאה נס: הגעתי למכללה באמת מתוך מניעים אידיאולוגיים, לא היה לי רע באוניברסיטה.

לאה נס: קודם כל, אני רוצה לברך על הדברים שאמרת בשני תחומים.

לאה נס: אחד, שאתה תומך במעבר לות"ת ואני מאוד שמחה על זה.

לאה נס: גם הרעיון שלך לשינוי התואר, אני חושבת שהוא ראוי ובמקום.

לאה נס: אין שום סיבה שהתואר לא יהיה תואר B.A עם המעבר לות"ת ועל-ידי כך נעלה גם את המעמד של המורים.

לאה נס: למה המורים צריכים תואר אחר?

לאה נס: אני עובדת סוציאלית.

לאה נס: עבודה סוציאלית היה בעבר תואר B.s.w וזה גם שונה ל-B.A בארץ.

לאה נס: אני מאוד בעד התהליך הזה.

לאה נס: אתייחס בתחילה לנושא האחוד.

לאה נס: מכללת סמינר הקיבוצים ומכללת לוינסקי החליטו להקים מוסד חדש.

לאה נס: אנחנו לא מדברים על איחוד אלא על הקמת מוסד חדש, שילווה כנראה בסגירת המוסדות הקיימים.

לאה נס: החלטנו על המהלך הזה לא כדי להקטין את מספר המכללות.

לאה נס: אלה שתי מכללות גדולות, "לוינסקי" תהיה בת 100 שנה בעוד שנה וחצי.

לאה נס: "סמינר הקיבוצים" יהיה בן 80 שנה.

לאה נס: יש לנו מורשת ומסורת וסטודנטים רבים.

לאה נס: מבחינה מספרית, לצורך צמצום תקציבי ודברים כאלה, אין סיבה להתאחד.

לאה נס: הסיבה העיקרית להקמת המוסד החדש תוך כדי האיחוד, הוא לעשות שינוי מהותי בהכשרה של המורים.

לאה נס: לנצל את ההזדמנות הזאת ולעשות את זה תחת הות"ת כדי שתהיה לנו מידה מסוימת של חופש אקדמי, שלדעתי היום הוא די מוגבל במכללות לחינוך.

לאה נס: אני חושבת שמשרד החינוך צריך להמשיך לפקח על תכניות הליבה גם במכללות להוראה, אבל על הליבה, ולאפשר לנו גם להתחרות וגם לעשות דברים חדשניים בתחומים האחרים.

לאה נס: יש לנו ציפייה שבתהליך הזה של הקמת המוסד החדש המאוחד נקבל תמיכה גם לתהליך עצמו.

לאה נס: זה לא רק כדי לממן פרויקטור וצוות של יועצים שילווה אותנו, אלא זה גם כדי להתגבר על פער של 10 שנים בתקצוב, של בינוי, של קמפוס, של תקציבים.

לאה נס: נח ציין שיש איזו התייצבות אבל שכחת לציין שהיקף הפעילות מאוד עלה.

לאה נס: דה-פקטו זאת ירידה מאסיבית בתקציבים.

לאה נס: אנחנו יודעים שבכל המכללות נפתחו תכניות לתואר שני, גם אצלנו, ועוד עומדות להיפתח תכניות לתואר שני.

לאה נס: התכניות נפתחות אבל הן לא מתוקצבות.

אלכס מילר: אגב, נוח, עדכנו אותי כרגע שקיבלת שדרוג ואתה עכשיו מייצג את המועצה להשכלה גבוהה.

נח גרינפלד: דיברתי על הקריטריונים ואמרתי שאני מדבר גם בשם המועצה.

אלכס מילר: עם כל הכבוד למועצה להשכלה גבוהה, אני לא מקבל את ההגדרה הזאת.

אלכס מילר: יש שני גופים שונים.

אלכס מילר: המועצה להשכלה גבוהה אוטונומית לחלוטין ויש להם את הנציגות שלהם שצריכה לדבר בשמם.

אלכס מילר: צריך לתת כבוד לאלה שמייצגים את משרד החינוך.

אלכס מילר: אמנם אותו אדם עומד בראשם אבל אלה שני משרדים שונים.

אלכס מילר: בבקשה, גברתי.

לאה נס: יש לנו עליה גדולה בהיקף הפעילויות בתוך המכללה, ואני מדברת כרגע בשם "לוינסקי", שלא תמיד היא מכוסה בתקציבים ואנחנו פועלים באופן קבוע בתת תקצוב ויהיה צורך בתהליך המעבר, האיחוד וההקמה, תהליכים שכולם מעודדים אותם, גם לחשוב איך סוגרים את הפערים האלה תוך כדי המהלך.

לאה נס: אני חושבת שההתייחסות שלך לגבי חינוך טכנולוגי עולה על אחת מהבעיות שאני חושבת שקיימות במכללות לחינוך מבחינת היעדר החופש האקדמי.

לאה נס: יכול להיות באמת שמכללה תחוש או תעריך שיש מקום לפתוח מן תכנית כזאת אבל אם משרד החינוך יחשוב שאין לזה המקום, אז התכנית הזאת לא תעבור בכלל למל"ג במצב הנוכחי של היום.

לאה נס: במצב של תחת ות"ת, אני רוצה לקוות שהתכניות תוגשנה ישירות למל"ג ות"ת ושם יהיה שיקול דעת.

לאה נס: אני לא רוצה לפגוע באף אחד אבל כך אני רואה את הדברים היום.

לאה נס: יש דבר נוסף שצריך לשים לב.

לאה נס: אני חושבת שזה מהלך מעניין והוא מתרחש ואני מברכת עליו וזה הגידול באקדמאים שעושים הסבה.

לאה נס: אני חושבת שזאת מגמה יפה וטובה, שסטודנטים שסיימו תואר באוניברסיטאות יבואו לעשות תעודת הוראה ואפילו ימשיכו לתואר שני אצלנו.

לאה נס: יש באמת גידול מאוד גדול, אנחנו רואים את זה בכל המכללות.

לאה נס: הדבר האחרון שאני רוצה להתייחס אליו זה למרכיב שהיום בכלל לא מתוקצב וכמוסדות אקדמיים אני חושבת שזה מאוד בעייתי וזה הנושא של המחקר.

לאה נס: המכללות להכשרת מורים, המכללות לחינוך, מכללות אקדמיות לחינוך, יש בהן מחקר רב שאיננו מתוקצב, איננו מוכר.

לאה נס: היקף ההוראה של מרצים במכללה הוא 16 שעות, בעוד שבמוסדות אקדמיים אחרים היקף ההוראה הוא 12 שעות.

לאה נס: שאר השעות מיועדות למחקר.

יובל וורגן: גם במכללות האקדמאיות הכלליות או רק באוניברסיטאות?

לאה נס: בכל המכללות, האזורית וכדומה, היקף מלא של שעות ההוראה זה 12 שעות ולא 16.

לאה נס: כדי שמרצה במכללה יוכל להתקדם מבחינת הדרגות האקדמאיות, הוא חייב לעשות מחקר, לכתוב ולפרסם.

לאה נס: האלמנט הזה לא מוכר.

לאה נס: תנסו ללמד 16 שעות ועוד להיות חברים בכל מיני ועדות, ועוד למלא כל מיני תפקידים וגם לכתוב ולחקור כדי להתפתח בתוך המערכת.

לאה נס: שלא לדבר על זה שהיום אנחנו מלמדים מורים שאנחנו מכשירים, שכל עבודה שהם עושים חייבת להיות מלווה במחקר עצמי, כדי שהם ידעו להעריך את מה שהם עושים.

לאה נס: אין לזה מקום ואין לזה ביטוי.

לאה נס: אז עם המעבר לות"ת אני מקווה שיימצא התקציב הראוי גם לנושא הזה.

לאה נס: הנושא האחרון שאני רוצה להתייחס אליו הוא נושא הקידום.

לאה נס: בגלל המצב הקצת אנדרוגני הקיים – זה מצב אנדרוגני כי המכללות עברו תהליך אקדמיזציה.

לאה נס: אני חושבת שבאמת מגיע למשרד החינוך פרס נובל על העניין הזה.

לאה נס: הם החליטו שתהיה אקדמיזציה והיא התרחשה ובגדול.

לאה נס: אבל כל המערכות שצריכות לתמוך בתהליך הזה נמצאות קצת מאחור.

אלכס מילר: רצינו כמה שיותר טוב ויצא כרגיל.

לאה נס: היום אנחנו בקונפליקט הזה.

לאה נס: אני אתן דוגמה קטנה: יש לנו מכסות לקידום של חברי סגל.

לאה נס: בכל תחום ובכל דיסציפלינה יש מכסות אז אם אין מכסה פנויה, מרצה לא יכול להתקדם.

לאה נס: לעומת זאת, מרצה שיש לו כבר מספיק פרסומים אפשר להגיש אותו למל"ג כדי לקבל פרופסורה.

לאה נס: יוצא שישנם מרצים שיש להם דרגת פרופסור חבר אבל הם מקבלים שכר או דרגת קידום של מרצה או מרצה בכיר ולא מרצה בכיר א' שזה המקבילה של השכר.

אלכס מילר: זה אמור להשתנות כאשר תהיה כניסה לות"ת?

לאה נס: אני מאוד מקווה שזה ישתנה כי היום זה ממש גורם עוול.

לאה נס: שלא לדבר ע-כך שאני לא יכולה היום לגייס מרצים עם דרגות פרופסורה.

לאה נס: אין לי איך להכניס אותם מבחינת דרגות השכר.

לאה נס: יש עיוותים מאוד קשים שיהיה צורך ליישר.

לאה נס: אני מקווה שהמעבר יישר אותם אבל צריך לקחת את זה בחשבון בתקציבים שמוקצים למהלך הזה.

אלכס מילר: תודה גברתי.

אלכס מילר: חברת הכנסת וילף, בבקשה.

עינת וילף: אני רוצה לשאול כמה שאלות על הנושא הזה.

עינת וילף: הדבר שאותי הכי מעניין ומטריד הוא הקשר שבין ההכשרה לבין מה שקורה בסופו של דבר בשטח.

עינת וילף: תהליך האקדמיזציה הוא מבורך אבל אם בסופו של דבר – יש לנו את המספרים של כמה שנכנסים אבל השאלה האם עוקבים אחרי זה שנתיים, שלוש, ארבע וחמש, והאם זה גם מחולק לפי מוסדות?

עינת וילף: בעיניי, אחד הקריטריונים החשובים ביותר, יותר מכל השמונה ששמתם כאן, שהמוסדות שבאמת יזכו לקבל את התקציבים ולהיות בות"ת אלה יהיו המוסדות שמוכח שהבוגרים שלהם לא רק הולכים להוראה אלא שחמש שנים אחרי זה הם עדיין מורים.

עינת וילף: אחרת מדובר כאן בבזבוז תקציבי אדיר.

עינת וילף: השאלה, האם יש לכם, לפי כל אחת מהמכללות שרשומות כאן, כמה מהבוגרים, 5 שנים אחרי, הם עדיין מורים?

עינת וילף: בעיניי זה הקריטריון.

עינת וילף: אלה שמוכיחים שהם באמת מכשירים מורים ולא נותנים תארים אקדמיים, ועם כל הכבוד, בשביל זה לא צריך את המכללות להוראה, אז הם צריכים לקבל את העדיפות בכניסה לות"ת, בתקצוב ובכל הדברים האלה.

עינת וילף: אני רוצה לדעת איך אתם בודקים את הזה?

עינת וילף: איך אתם מתייחסים לזה ואיפה זה עומד מבחינת העדיפות?

אלכס מילר: נח, כאשר אתה עונה, תתייחס לנושא של ה-B.A.

אלכס מילר: .     	חברת הכנסת רונית תירוש, בבקשה.

רונית תירוש: תודה רבה אדוני היושב ראש.

רונית תירוש: נח, לא שמעתי את תחילת הדיון אבל אני רוצה לוודא שתהיה התייחסות לנושא של מסלולים למצטיינים במכללות והשילוב המהיר שלהם במערכת החינוך.

רונית תירוש: זה דבר שאני זוכרת שטיפלנו בו.

רונית תירוש: זה היה מאוד בעייתי מבחינת יכולת הקליטה משום שהמערכת היא די סתומה מלמעלה.

רונית תירוש: אז מצאנו עצמנו משקיעים בסטודנטים מאוד טובים ומצטיינים, כולל מלגות, ולמרות זאת שילובם הממשי בתוך מערכת החינוך קצת השתבש.

רונית תירוש: השאלה האם משהו השתנה מאז?

אלכס מילר: אני אתן רשות דיבור לעוד כמה דוברים ואתה תענה לקראת סוף הדיון.

אלכס מילר: יושב ראש התאחדות הסטודנטים, בבקשה.

איציק שמולי: תודה רבה אדוני היושב הראש.

איציק שמולי: הסטודנטים, כמובן, מברכים על כל תוספת ועל כל חיזוק שנועד לחזק את המכללות לחינוך.

איציק שמולי: אני עצמי מגיע מהמכללות לחינוך אז אני יודע מה גודל המצוקה שם.

איציק שמולי: למעשה גם הסטודנטים היו אלה שתבעו את הנושא הזה במשא ומתן בשנה האחרונה.

איציק שמולי: אני שמח שעל אף שלא הגענו להסכמות, יש איזו בחינה של מהלך שנועד לחזק את המכללות לחינוך.

איציק שמולי: אני רוצה להתייחס באופן ממוקד יותר לעניין של המעבר של המכללות לחינוך לות"ת.

איציק שמולי: בעינינו זה מהלך שהוא מאוד ראוי ונכון, שגם יתרום לחיזוק המעמד שלהם וגם יתרום לשיפור איכות ההכשרה.

איציק שמולי: אני רק רוצה להסב את תשומת לבכם.

איציק שמולי: עברתי על המסמך שמונח על השולחן ובין השורות אני מבין שמאוד בונים על זה שהמשא ומתן יתחדש ולמעשה כל העלות התקציבית של המעבר של המכללות לחינוך לות"ת, יושת על כתפי הסטודנטים.

איציק שמולי: אני רואה את זה בעמוד 10 בפסקה מספר 2.

יובל וורגן: אתה קורא בין השורות משהו שאני לא כתבתי.

איציק שמולי: "במסגרת הסיכום המתגבש בימים אלה עם נציגי הסטודנטים, יוקצה תקציב תוספתי ייעודי לטובת יישום המהלך".

יובל וורגן: תקציב תוספתי זה לא מהסטודנטים.

איציק שמולי: מאיפה זה?

רונית תירוש: מהאוצר.

יובל וורגן: מהמדינה.

איציק שמולי: חבל שנציג האוצר יצא כי מבירור שאני עשיתי, ברפורמה המתגבשת אין סכום כסף ייעודי שהוקצה לטובת המעבר של המכללות לחינוך לות"ת.

קריאה: יש.

איציק שמולי: לא בסכומים שמדברים עליהם.

איציק שמולי: חברים, במסגרת המשא ומתן שניהלנו, הדבר הזה תוקצב למשך 6 שנים ב-400 מיליון שקל.

איציק שמולי: אני לא חושב שהסכומים האלה מופיעים ב-1.4 תוספת למערכת ההשכלה הגבוהה.

איציק שמולי: אני לא רוצה להיות זה שהורס את החגיגה אבל אני לא חושב שזה הוגן וזה גם לא נכון לבנות על זה שהסטודנטים ייכנסו למשא ומתן וכל המהלך החשוב הזה יותנה בזה שהם ייכנסו למשא ומתן ויגיעו להסכמות.

איציק שמולי: א', לא בטוח שניכנס למשא ומתן, בטח לא בטוח שנגיע להסכמות.

איציק שמולי: אם זה מהלך ראוי, אז צריך לתקצב אותו כמו שצריך, בלי שום קשר לעמדת הסטודנטים.

איציק שמולי: יש עלויות תקציביות מאוד גבוהות שכרוכות במעבר, שנגזרות מהקריטריונים שהמכללות לחינוך נדרשות לעמוד בהן על-מנת לבצע את אותו מעבר.

איציק שמולי: אשמח לשמוע התייחסות לדברים האלה.

אלכס מילר: ד"ר אנה רוסו, ראש מכללת דוד ילין, בבקשה.

אנה רוסו: אני חושבת שהדבר הגרוע ביותר למערכת זה מצב של אי ודאות במשך 10 שנים.

אנה רוסו: לכן אני מברכת על זה שיש כבר החלטה ויש כיוון ואנחנו יודעים לאן אנחנו הולכים.

אנה רוסו: אני מוטרדת איך תהיה ההיערכות הזאת לקראת המעבר לות"ת באופן שלא נשפוך את התינוק עם המים תוך כדי התנועה הזאת.

אנה רוסו: המעבר לות"ת יאפשר למכללות האקדמיות להשלים את הליך האקדמיזציה במספר כיוונים.

אנה רוסו: ראשית בנושא המחקר, כפי שנאמר כאן.

אנה רוסו: המורים שלנו, המרצים שלנו, נדרשים לחקור כדי לקבל דרגות קידום.

אנה רוסו: כפי שכר נאמר, יש מכסה על דרגות הקידום, מה שאומר שהם לא מסוגלים להתקדם, למרות שהם מקיימים את המחקר שלא כחלק ממשרתם במכללה, ללא תקציב יעודי לנושא הזה.

אנה רוסו: אולי כאן המקום לציין שבמכללות יש מרצים מעולים ובמצב הנוכחי אנחנו למעשה נמצאים בתחרות עם מוסדות אקדמיים אחרים על המרצים שלנו.

אנה רוסו: כל זמן שהשכר שאנחנו משלמים להם נמוך באופן משמעותי ממה שהם יכולים לקבל במוסדות האחרים, להחזיק את הצוות אצלנו לאורך זמן זאת משימה קשה ביותר.

אנה רוסו: מורה טוב, על-פי תפיסתי, צריך שיהיו לו שני גופי ידע טובים ומבוססים.

אנה רוסו: אחד, זה ידע אקדמי.

אנה רוסו: אני אני דוקטור לביוכימיה.

אנה רוסו: אני טוענת שאדם יכול ללמד נושאים שגזורים מהדיסציפלינה הזאת לגיל הרך בהצלחה רק אם הוא מבין טוב טוב את הדיסציפלינה.

אנה רוסו: אם הוא יודע להציג את הדברים באופן פשוט אבל לא פשטני.

אנה רוסו: לכן הם צריכים לדעת את גוף הידע.

אנה רוסו: אבל, כיוון שהם הולכים להיות מורים הם חייבים שיהיה להם ידע פדגוגי דידקטי מבוסס תוך כדי התנסות.

אנה רוסו: אני אומרת את זה מכיוון שאני חושבת שהתפתחותן של תכניות להכשרת מורים, כאלה זריזות קצרות, שחלקן לא מאפשרות מספיק אינטראקציה עם ילדים, היא לא לטובת המערכת.

אנה רוסו: אני לא מאמינה שהאנשים האלה ישרדו.

אנה רוסו: הם ילכו ברגע הראשון שיהיה להם לאן ללכת.

אנה רוסו: הייתי מקווה ורוצה שההיערכות למעבר לות"ת תתחיל מזה שאחד השלבים הראשונים יהיה בדיקת ה התאמה של כל המכללות, מי מהן עומדת בתנאים, ואחר-כך לקבוע איזה תהליכים ולוחות זמנים למי עובר, מתי עובר.

אנה רוסו: שלא יסתבר שבסוף משהו ישתבש ומכללות שראויות לא תוכלנה לעבוד.

אנה רוסו: בהזדמנות הזאת אני חייבת לציין שהמכללה האקדמית לחינוך על-שם דוד ילין, הינה המכללה הממלכתית היחידה במחוז ירושלים.

אנה רוסו: המכללה עומדת לציין 100 שנים ליסודה בשנת 2013.

אנה רוסו: כל התכניות שלנו הן באישור המל"ג.

אנה רוסו: הטענה שלנו היא שהמיקום שלנו והסיטואציה שבה אנחנו מתפקדים היא ייחודית ביותר.

אנה רוסו: אני מקווה שהעובדה הזאת תילקח בחשבון.

אלכס מילר: מאיזה בית ספר התלמידים שצופים בנו?

קריאות: מרעננה.

אלכס מילר: אני מכיר את ראש העיר שלכם לשעבר, בילסקי.

יצחק קראוס: אני ראש מכללת הרצוב מגוש עציון.

יצחק קראוס: כקודמתי, פרופסור קסן, אני הגעתי מאוניברסיטת בר-אילן.

יצחק קראוס: אני חדש במערכת של הכשרת מורים.

יצחק קראוס: אני הרבה שנים באקדמיה וכפי שאמרת, הגעתי ממניעים אידיאולוגיים.

יצחק קראוס: אני רוצה לומר דבר בקשר לאיחוד המכללות והמעבר לות"ת.

יצחק קראוס: אני אתחיל באיחוד המכללות.

יצחק קראוס: לפניכם הרשימה של המכללות את מספרי הסטודנטים.

יצחק קראוס: אני רוצה לדבר על העצמת המורים.

יצחק קראוס: כשמדברים על העצמת המורים, מורה שלומד במכללה קטנה עם היצע די קטן של שיעורים, הוא מרגיש במקום קטן.

יצחק קראוס: אני יודע את היתרונות של מכללה קטנה ביתית.

יצחק קראוס: אבל, מאידך, אבל אם הוא נמצא במסגרת של אוניברסיטה שבה לומדים 10,000 – 15,000 סטודנטים, אני חושב שזה מעצים את המורה וימשוך כוחות הוראה טובים.

יצחק קראוס: פרופסור קסן דיברה על הסבת אקדמאים שזה נושא חשוב.

יצחק קראוס: יש תכנית של משרד החינוך, הנושא של M-Teach.

יצחק קראוס: לדעתי זה נושא חשוב מאוד גם בלי קשר למשבר ההייטק.

יצחק קראוס: יש אנשים שעשו B.A אקדמי בכל תחום שהוא ובאיזה שלב בחייהם הם אומרים: רק רגע, אולי אני צריך ללכת לדבר החשוב ביותר שנקרא חינוך.

יצחק קראוס: הוא יושב במשרד, עושה עבודה מסוימת.

יצחק קראוס: באות המכללות להציע לאותו אדם לעשות M-Teach.

יהודית גידלי: מה זה M-Teach?

נח גרינפלד: זה Master of  Teaching.

נח גרינפלד: במקום ללמוד לימודים לתעודת הוראה אחרי תואר ראשון, ללמוד תואר שני משולב תעודת הוראה.

נח גרינפלד: התואר הזה יכול להיות בחינוך כללי או בהוראת המקצוע.

רונית תירוש: זה מסלול עם תזה?

נח גרינפלד: יכול להיות עם תזה ויכול להיות בלי תזה.

רונית תירוש: זה שנתיים מינימום?

נח גרינפלד: יותר אפילו.

רונית תירוש: זה שווה.

נח גרינפלד: פתחנו כבר 3 תכניות כאלה באישור של המועצה להשכלה גבוהה.

נח גרינפלד: תכנית רביעית עומדת להיפתח בסמסטר שני.

נח גרינפלד: השנה אנחנו נרחיב את הקריטריונים.

נח גרינפלד: הכוונה היא בהדרגה לעבור לכך שהמסלול העל-יסודי כולו יכשיר מורים, לא במסגרת של ה-Bed  אלא במסגרת של ה- M-Teach.

יצחק קראוס: אני חושב שצריך לברך על זה.

רונית תירוש: אני מברכת.

רונית תירוש: אני מצטערת שלא הייתי במסלול הזה, היו חוסכים לי שנה.

יצחק קראוס: אני שמח שחידשתי לך.

יצחק קראוס: אני אתן דוגמה: פדגוג  בנפשו, שכן שלי.

יצחק קראוס: למד משפטים, היה עורך-דין תקופה.

יצחק קראוס: הוא עבר להיות מחנך בתיכון.

יצחק קראוס: הוא אומר: אני עוסק בדבר החשוב ביותר.

יצחק קראוס: כרגע אין לו תעודת הוראה כי הוא למד משפטים.

יצחק קראוס: הוא מורה מעולה.

יצחק קראוס: התכנית הזאת של M-Teach  לבחור כמותו, היא דבר מבורך.

יצחק קראוס: אני אומר שכך נמשוך את הטובים להוראה.

יצחק קראוס: אני רוצה להוסיף נקודה נוספת לסיכום.

יצחק קראוס: חברת הכנסת וילף, שאלת על הנושא של ממשיכים בהוראה.

עינת וילף: וגם נשארים בה כמה שנים.

יצחק קראוס: בעזרת השם.

יצחק קראוס: אני אומר שיש נקודה חשובה.

יצחק קראוס: אני מברך על האגף שטיפח את נושא הסטאז' כי הוא חשוב מאוד.

יצחק קראוס: דיברת על מצוינות.

יצחק קראוס: לקחת חבר'ה שהיו בתכנית "אשכולות" או בתכנית של מצוינים וכמו בצבא לעשות להם מסלולים עם קיצורי פז"ם.

יצחק קראוס: הבחור יודע לאן הוא מגיע תוך 10 שנים.

יצחק קראוס: סטודנט או סטודנטים טובים נכנסו לעולם ההוראה.

יצחק קראוס: אני מודיע לכם שזה עולם קשה.

יצחק קראוס: אני לימדתי גם בבית ספר יסודי וגם בתיכון וזה תחום קשה.

יצחק קראוס: בואו וניתן להם מסלולי קידום.

יצחק קראוס: כמו בצבא, יש לו סיכום ראיון, תוך 8 שנים אתה מגיע למשהו מסוים.

יצחק קראוס: החבר'ה האלה צריכים טיפוח.

יצחק קראוס: בואו נתחיל לפחות במצוינים.

יצחק קראוס: יש מצוינים בתוך המכללות, בואו נמשיך איתם קדימה.

רונית תירוש: קודם שישתלבו.

עינת וילף: קודם שיהיו מסלולי קידום בתוך ההוראה.

יצחק קראוס: בתוך האופק החדש לתת למצוינים האלה איזה אופק.

יצחק קראוס: זאת שיטה שעבדה יפה בצבא.

עינת וילף: אבל בצבא יש לך היררכיה עם הרבה שלבים.

עינת וילף: בהוראה אין לך מורה בכיר, מורה זוטר.

עינת וילף: קודם אתה צריך לייצר את המסלולים.

עינת וילף: קודמותיי העירו לגבי קידום נושא המחקר.

עינת וילף: אני יושב עם מרצים אצלנו במכללה, חוקרים מעולים וטובים.

עינת וילף: אני אומר: תשמע, בדיוק בתחום שלך יש כרגע כנס אקדמי טוב.

עינת וילף: הוא אומר: הכול טוב ויפה, אבל שכחת שאין לי תקציב של קרן קשרי מדע.

עינת וילף: אי במכללות מושג של קרן קשרי מדע.

עינת וילף: אם הוא רוצה לנסוע לכנס חשוב בפריז, אין לו מימון לדברים האלה.

עינת וילף: המכנה המשותף הוא העצמה של פרחי ההוראה ואחרי זה העצמה של המורים.

אלכס מילר: נציג משרד האוצר.

אלכס מילר: אשמח אם תתייחס באופן כללי לנושא של המעבר.

אלכס מילר: יו"ר התאחדות הסטודנטים אמר שלפי המסמך של הממ"מ כתוב שהתקצוב של המעבר יהיה בהתאם לסיכומים של המשא ומתן שיהיה בין הסטודנטים, לבין משרד האוצר ומשרד החינוך.

אלכס מילר: זאת הודעה שקיבלנו ממשרד החינוך.

אלכס מילר: האם יש תנאי של תקצוב שתלוי במשא ומתן עם הסטודנטים?

אלכס מילר: אני חושב שאין קשר.

דני גלושנקוב: האם יש קשר בין נושא המעבר לנושא של תקצוב הסטודנטים?

אלכס מילר: כן, בהיבט התקציבי.

אלכס מילר: האם אתם מקשרים את זה או מתנים את זה?

דני גלושנקוב: שתי מילים על מה היה בשנה האחרונה.

דני גלושנקוב: כפי שידוע, בשנה האחרונה התקיים משא ומתן בין ות"ת, האוצר לבין התאחדות הסטודנטים.

דני גלושנקוב: אחד מהנושאים שעלו בדיון היה נושא המעבר של המכללות לחינוך.

דני גלושנקוב: המשא ומתן כפי שידוע לא צלח.

דני גלושנקוב: כרגע יש רצון משותף של הצדדים לחזור ולדבר.

דני גלושנקוב: שר החינוך, ככל שנאמר כאן וככל שידוע לי, כן מעוניין לקדם את המהלך יחד עם הסטודנטים או בלי הסטודנטים.

דני גלושנקוב: זה נושא מאוד חשוב שרוצים לקדם אותו.

אלכס מילר: זאת אומרת שלתקצוב המעבר אין קשר למשא ומתן עם הסטודנטים?

דני גלושנקוב: לא.

אלכס מילר: יופי, זה לפרוטוקול.

דני גלושנקוב: קודם צריך שתהיה תכנית.

דני גלושנקוב: כרגע לא קיימת  עדיין תכנית מובנית לנושא המעבר.

אלכס מילר: כרגע נוח הציג לנו שתוך 5 שנים, לפי התכנית ולפי היעדים, כמות המכללות הולכת להצטמצם בחצי ורובם ככולם יכנסו למועצה להשכלה גבוהה.

דני גלושנקוב: אני יודע שמשרד החינוך עשה עבודה בנושא הזה.

דני גלושנקוב: זאת עבודה שעדיין לא עובדה לשלבים הסופיים שלה לנושא התקצוב בין משרד החינוך, ות"ת ומשרד האוצר.

דני גלושנקוב: יש עוד מהלכים וצעדים שצריך לעשות בנושא.

דני גלושנקוב: ככל שהעבודה תתקדם ויהיה צורך לגבש גם את הנושא התקציבי, הוא יגובש מן הסתם.

דני גלושנקוב: כרגע עדיין אין תכנית שאפשר להתייחס אליה.

אלכס מילר: תשמע, יש מדיניות של "מריחה" ויש מדיניות של קבלת החלטות.

אלכס מילר: כרגע "מרחת" אותנו.

אלכס מילר: תגיד לי מבחינת הזמנים.

אלכס מילר: אנחנו מדברים פה על משבר שקיים כבר כמה וכמה שנים.

אלכס מילר: אני בטוח שכולכם מכירים את המשבר הזה בכל מה שקשור להכשרת המורים.

אלכס מילר: אם לא יבוצע המהלך של צמצום וכניסתם למועצה להשכלה גבוהה, אנחנו הולכים לאבד פה פן אדיר של בוגרים כי אנחנו לא משנים את הדרך שכבר כולם קיבלו החלטה שצריך לשנות אותה.

אלכס מילר: שנית, המערכת ממשיכה לעבוד לפי המנגנון הישן שלא צלח.

אלכס מילר: זה צעד מאוד משמעותי, אז איפה - - -

דני גלושנקוב: אדוני היושב ראש.

דני גלושנקוב: אין ספק במשרד החינוך, בות"ת ובמשרד האוצר על חשיבות המהלך הזה.

דני גלושנקוב: אין שום מחלוקת על הנושא הזה.

דני גלושנקוב: אני מנסה להגיד שהעניין נמצא בבניית הפרוגראמה ובניית התכנית למעבר וגיבוש כל הנושא התכנוני והתקציבי בין שלושת השחקנים.

אלכס מילר: משרד החינוך כבר בנה פרוגראמה.

אלכס מילר: ות"ת כבר הבין שהוא צריך ליישם את הפרוגראמה.

אלכס מילר: מה קורה איתכם?

אלכס מילר: אתם הגורם השלישי שצריך לבוא ולתת לזה אישור.

אלכס מילר: איפה הדברים עומדים?

אלכס מילר: מתי לדעתך אפשר יהיה להתקדם?

אלכס מילר: "מורחים" את זה כבר יותר מידי זמן.

אלכס מילר: לפי הדוח, אנחנו מדברים על איחוד המכללות ועל השינויים בכל מה שקשור בתקצובם במשך שנים.

אלכס מילר: או שמקבלים החלטה או – מתי לדעתך תתקבל החלטה?

אלכס מילר: כרגע בניתם תקציב של שנתיים, יש לכם תקציב של 2011 ו-2012.

דני גלושנקוב: מעבר לתקציב של השנתיים יש גם תכנית רב שנתית למערכת ההשכלה הגבוהה.

דני גלושנקוב: הנושא הזה של המעבר מוזכר שם.

דני גלושנקוב: אין לו אלמנט תקציבי, כמובן - - -

אלכס מילר: זאת אומרת שלא תקצבתם.

דני גלושנקוב: לא, אין כרגע תקציב.

דני גלושנקוב: ככל שהנושא הזה יתקדם ייבנה גם הנושא התקציבי סביב התכנית שמשרד החינוך וות"ת עובדים עליו והמהלך ייצא אל הפועל.

דני גלושנקוב: אין כאן עניין של "מריחה".

דני גלושנקוב: קשה לי לראות את העניין הזה כ"מריחה".

דני גלושנקוב: דווקא שר החינוך הנוכחי, שמאוד מאוד תומך במהלך - - -

אלכס מילר: הוא תומך אבל לא תקצבתם אותו.

דני גלושנקוב: אין כרגע נייר שהוגש למשרד האוצר בנושא הזה.

דני גלושנקוב: המהלך נמצא כרגע בגיבוש.

דני גלושנקוב: האלמנטים התכנוניים של הנושא הזה צריכים להיבחן.

דני גלושנקוב: אני יודע שות"ת בוחנת אותם.

אלכס מילר: במידה ויהיה סיכום, יש לכם תקציב למשך השנתיים?

דני גלושנקוב: ככל שיהיה צורך, יימצא תקציב מתאים לנושא הזה.

אנה רוסו: מזה יכול לנבוע שמי שלא יהיה בשנתיים האלה לא יהיה, כי לא יהיה בשבילו תקציב.

דני גלושנקוב: לא, זה לא מדויק.

דני גלושנקוב: אני רוצה להדגיש.

דני גלושנקוב: חייבים לזכור שהמהלך הזה הוא לא מהלך של שנתיים קדימה בלבד.

דני גלושנקוב: ברגע שהמכללות עוברות, יש לזה השפעות תקציביות לטווח הרבה יותר רחוק מאשר לשנתיים הקרובות.

אנה רוסו: מי מבטיח שזה באמת יהיה?

מאיה מזרחי: יש גם משהו שצריך באותו רגע לשים כדי לאפשר את המעבר.

אלכס מילר: גברתי, אנחנו לא בדיון חופשי.

אלכס מילר: אם את רוצה לדבר את יכולה לפנות ולבקש אישור.

נח גרינפלד: אני רוצה להוסיף על הדברים של דני.

נח גרינפלד: יש דיונים עם סגן הממונה על התקציבים שמתקיימים עם המנהל הכללי של משרד החינוך, אכן להציב תכנית אופרטיבית עם תקציבים לנושא הזה.

נח גרינפלד: אני יכול לומר שבעוד שבועיים יש ישיבה שנייה על הנושא.

נח גרינפלד: בתקופה הארוכה שלי במשרד, יש עבודת מטה מסודרת על הנושא של מעבר המכללות לות"ת, כולל הנושא התקציבי ולא רק הנושא של הקריטריונים.

אלכס מילר: תתייחס לשאלות של חברי הכנסת ואנחנו נסכם את הדיון.

נח גרינפלד: אתחיל בשאלה לגבי הקשר בין הכשרה לבין שדה.

עינת וילף: אשמח אם תהיה התייחסות לנושא של הכשרה ייעודית במכללות לניהול כיתה.

עינת וילף: לפחות ממה שאני מקבלת ממורים שנמצאים בתוך המערכת, הפער בין מה שסיפרו להם שיהיה בכיתה לבין מה שקורה בדקה שהם נכנסים – אין קשר.

נח גרינפלד: הבדיקה של ההתמדה בתוך מערכת החינוך קיימת, והדוחות האלה קיימים.

עינת וילף: פר מכללה?

נח גרינפלד: כן.

נח גרינפלד: לא רק פר מכללה, אלא גם פר מסלול ופר התמחות.

עינת וילף: יש מכללות שהן במובהק טובות יותר או שזה די שווה בין כולן.

נח גרינפלד: בוודאי שיש מכללות שבהן המובהקות היא רבה יותר.

נח גרינפלד: אין ספק שבמחשבה של קביעה של קריטריונים לתקצוב, זה נכנס כפרמטר.

עינת וילף: למה זה לא מופיע בשמונת הקריטריונים?

אלכס מילר: את זה מחלקת המחקר כתבה.

רונית תירוש: בהמשך לשאלה של חברת הכנסת וילף.

רונית תירוש: אתה יודע לומר מאיזה מסלול יש הכי הרבה נשירה?

רונית תירוש: בעל-יסודי?

נח גרינפלד: כן.

רונית תירוש: זה לא עניין של הכשרה טובה יותר במכללה כזאת או אחרת אלא במי הם נתקלים.

רונית תירוש: יש שחיקה שגורמת להם לנטוש.

נח גרינפלד: הקושי הוא במסלול חטיבת הביניים, שם הקושי הוא הכי גדול.

נח גרינפלד: רונית, את מכירה את זה.

רונית תירוש: אני בעד ביטול חטיבות הביניים.

רונית תירוש: תאמין לי, נעשה חסד להרבה מאוד אנשים וגם לתלמידים.

נח גרינפלד: תהליך ההכשרה במכללות הולך ומעמיק.

עינת וילף: לא אמרת למה זה לא קריטריון מהשמונה?

נח גרינפלד: אמרתי שזה כן, במחשבה של הבנייה של הקריטריונים החדשים לתקצוב, אכן נכנס הנושא של התמדה והכניסה והשילוב לתוך המערכת.

נח גרינפלד: זה עדיין בשלבי גיבוש.

נח גרינפלד: לגבי הנושא של ההכנה ואיכות ההכנה להוראה בא לידי ביטוי בשיפור של תהליך ההכשרה המתמיד.

נח גרינפלד: שיפור של תהליך ההכשרה המתמיד זה הכנסה של ה-Professional Develop Schools, התכניות השיתופיות עם בתי ספר.

נח גרינפלד: אנחנו רואים את הדברים האלה במחקר, שאלה שהתנסו לפחות שנה בעבודה מעשית, תהליך קליטתם במערכת החינוך הוא הרבה יותר טוב.

נח גרינפלד: ההתמודדות שלהם כמורים חדשים היא יותר טובה.

נח גרינפלד: אכן, אנחנו גם פה הולכים לתקצב בצורה שונה על-מנת לעודד תהליך של כניסה למערכת בצורה הזאת.

נח גרינפלד: עד פה לגבי החלק הזה.

נח גרינפלד: חברת הכנסת תירוש, לגבי מסלולים של מצוינים.

נח גרינפלד: אחוז השיבוצים בשלוש השנים האחרונות הוא מעל ל-92%.

נח גרינפלד: בגדול, אם היינו מצליחים להסתדר יותר טוב במגזר הרביעי, היינו גם מגיעים ל-96% ו-97% של שיבוצים.

נח גרינפלד: סך הכול אנחנו מרוצים.

נח גרינפלד: גם ההתמדה שלהם במערכת החינוך הולכת וגדלה.

נח גרינפלד: אפשרנו להם את היכולת להתחיל לימודים של Med ברצף.

נח גרינפלד: כך למעשה בלמנו את הירידה כי הם רצו להמשיך לתואר שני באוניברסיטאות.

נח גרינפלד: ראינו שכשהם הולכים ללמוד באוניברסיטאות הם לומדים מקצועות שבונים את הגשר ליציאה מתוך מערכת החינוך ולא בהתמדה במערכת החינוך.

נח גרינפלד: אלה שממשיכים את ה-Med מתמידים בתוך מערכת החינוך.

נח גרינפלד: לכן פתחנו את זה בהסכמה של המועצה להשכלה גבוהה כלימודים ברצף.

נח גרינפלד: לגבי תקציב ייעודי למעבר לות"ת.

נח גרינפלד: יש מעט מאוד בתכנית החומש, הוא לא ראוי אפילו למעבר של מכללה אחת.

נח גרינפלד: אבל, כמו שאמרתי, מתקיימים דיונים עם האוצר ברמה של סגן הממונה על התקציבים, על הנושא של צביעת תקציב ייעודי כדי להפוך את התכנית לתכנית אופרטיבית מבחינת המעבר של המכללות לות"ת.

נח גרינפלד: נושא של הסכם שכר לסגן המכללות.

נח גרינפלד: אכן יש את השלב של החיבור של מעבר המכללות לות"ת שיחיל את חוזה הבכירים על המכללות לחינוך.

נח גרינפלד: יש הסכמה של הנהלת המשרד שאם התהליך של המעבר של המכללות ינוע, הסכם השכר יחול גם על הבכירים במכללות.

נח גרינפלד: לגבי נושא של תקציב ייעודי, אני יכול לומר שבתכנית התקציבים הייעודיים הנוספים, שאנחנו נמצאים במשא ומתן עם האוצר על הנושא, מיועד להיות גם תקציב ייעודי מחקרי.

נח גרינפלד: כמובן, בהסכם השכר מדובר על שינוי של היקף עבודה ל-12 שעות במקום ל-16 שעות, כדי שזה יאפשר את הזמן הפנוי.

נח גרינפלד: מצד שני, כן להגדיל את תקציבי המחקר הייעודיים, בקרנות המחקר הייעודיים לטובת קידום של המחקר בהכשרת מורים לטובת סגל המכללות עצמו.

אלכס מילר: מה קורה עם הB.A?

נח גרינפלד: עמדת משרד החינוך היא שאין התנגדות למעבר לB.A פלוס תעודת הוראה.

נח גרינפלד: זאת העמדה של משרד החינוך.

נח גרינפלד: כמובן, היכולת לקיים לימודים של B.A, בלי תעודת הוראה, מכיוון שהמוסד הוא מוסד ייעודי, אז יש התנגדות.

נח גרינפלד: לגבי סוג התואר אין התנגדות.

אלכס מילר: מאיה מזרחי יו"ר אגודת הסטודנטים במכללת דוד ילין, בבקשה.

מאיה מזרחי: אני סיימתי תואר ראשון בדוד ילין במסלול מצוינים.

מאיה מזרחי: היום אני לומדת טיפול בעזרת בעלי חיים.

מאיה מזרחי: אני תומכת בכל מה שאמרו.

מאיה מזרחי: ראשית, לא דיברו כאן על תקצוב ליקויי למידה, שאין אותו בכלל במכללות לחינוך.

נח גרינפלד: יהיה החל מ-2011.

מאיה מזרחי: שנית, באוגוסט 2008 הוגש דוח לוועדה הזאת.

מאיה מזרחי: אני לא יודעת אם אותה ועדה ישבה פה.

מאיה מזרחי: בדוח הזה נכתב כך: "ממודל חדש שפותח לבקשת משרד החינוך על-ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, עולה כי בשנת 2013 צפוי מחסור של מעל כ-10,000 מורים במערכת החינוך".

מאיה מזרחי: קראתי את הדוח הזה ולא הוזכר כאן האם כבר לא צפוי מחסור?

מאיה מזרחי: אם צפוי מחסור, איך אנחנו מתמודדים עם המחסור הזה?

מאיה מזרחי: חשוב לי להגיד שמדברים פה על 230 מיליון שירדו.

מאיה מזרחי: זה פשוט אומר שאנחנו לומדים בכיתות צפופות בלי עזרים ובלי יכולת להגיע לרמה אקדמית מאוד גבוהה שאנחנו יכולים להגיע אליה.

מאיה מזרחי: בשטח רואים את זה.

עינת וילף: זה הכנה להוראה בכיתות.

אלכס מילר: אני רוצה לסכם.

אלכס מילר: הוועדה רושמת את ההודעה של נציג משרד האוצר על כך שהתקצוב של המעבר של מכללות לות"ת לא יהיה קשור ולא קשור למשא ומתן עם הסטודנטים.

אלכס מילר: אני קורא לאוצר לתקצב על-פי אותה תכנית שבנה משרד החינוך את המעבר ולהזדרז עם קבלת ההחלטות מבחינת אישור התכנית.

אלכס מילר: אני מברך את משרד החינוך על כך שדוחפים את הנושא הזה בכל הכוח.

אלכס מילר: אני קורא לכל המכללות להוראה לשתף פעולה.

אלכס מילר: המטרה הסופית היא חיזוק מערכת החינוך בישראל ולכן יש לקחת חלק ברפורמה הכללית.

אלכס מילר: כמובן שהמצב שאנחנו הגענו אליו, שיש חוסר בסטודנטים שלומדים במקצועות שהמערכת צריכה אותם, שאנחנו מתמודדים באמת עם הבעיות הקשות ביותר עם אותם אנשים שיוצאים מהמערכת שרוצים להשתלב.

אלכס מילר: אני גם מברך גם על התכניות שיצרתם עם משרד האוצר, על שילוב של הבוגרים שלא באו ממקצועות ההוראה אבל לומדים ומשתלבים במערכת ההוראה.

אלכס מילר: אנחנו גם רשמנו לפנינו את הנושא של היעדים, שבחומש הקרוב יהיה צמצום בכמות המכללות ע"י איחודן.

אלכס מילר: אין לי ספק בכך שהמעברים והתקצוב של אותן מכללות צריך להיות מקביל ושלא יקרה מצב שיש פה הליך של סגירת מכללות בגלל איזה רציונאל לא ברור.

אלכס מילר: מבחינת ההליך של כניסה של מכללות לות"ת זה לא אומר שכל מי שלא נכנס צריך להיסגר.

אלכס מילר: צריך לתקצב, צריך לעבוד.

אלכס מילר: קראנו למכללות לשתף פעולה אבל שלא יקרה מצב שבגלל שמתקצבים אותם הם לא משתפים פעולה.

אלכס מילר: גם זה דבר שעלינו לא מקובל.

אלכס מילר: לגבי הנושא של התארים.

אלכס מילר: אנחנו מברכים על כך שיש רצון לשנות את שם התואר, שהוא יהיה כללי כמו שאר התארים.

אלכס מילר: זאת אומרת, בטכנולוגיה זה BScience וכל מה שקשור למדעי החברה, הרוח, הוראה, יהיה B.A פלוס תעודת הוראה.

אלכס מילר: לגבי הנושא של תקצוב ליקויי למידה, אנחנו מברכים על-כך שמהשנה אתם מתחילים לתקצב את זה.

אלכס מילר: אנחנו נקיים ישיבת מעקב בעניין.

אלכס מילר: אני שוב קורא למשרד האוצר להראות יותר רצון ושיתוף פעולה בנושא של אישור הרפורמה ושילוב המכללות להוראה במועצה להשכלה גבוהה ובות"ת.

אלכס מילר: תודה רבה, הישיבה נעולה.