ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 272, 2010-11-17 09:00

דוד רותם: בוקר טוב.

דוד רותם: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

דוד רותם: על סדר-היום: הצעת חוק עובדים זרים (תיקון מס' 14) (העסקה שלא כדין – הגברת האכיפה), התש"ע-2010.

דוד רותם: עורכת הדין רווה, בבקשה.

יפעת רווה: בסך-הכול אני חושבת שהדברים הוצגו בישיבות הקודמות וגם בהקשר לנושא של עונשי מינימום נתנו כבר הסבר ואין לי מה להוסיף.

דוד רותם: אני מבין שבהסדרי מינימום היו השגות של חבר הכנסת שי חרמש.

יפעת רווה: נכון.

יפעת רווה: היתה השגה של חבר הכנסת שי חרמש.

יפעת רווה: דיברנו עם משרד הפנים.

יפעת רווה: ליאוניד יוכל להציג את הסיבה לאי ההסכמה לעמדו של השר חרמש.

ליאוניד קוגן: הבנתי שמשמעות ההצעה היא לקבוע מקרים לגביהם לא יחול עונש מינימום.

ליאוניד קוגן: הצעה כזאת, המשמעות שלה, לקבוע עבירות נוספות שבעצם לא קיימות בחוק עובדים זרים.

ליאוניד קוגן: יהיו כל מיני תנאים ועבירות בהיתר שיפורטו שלגביהן לא יחול עונש מינימום.

ליאוניד קוגן: מבחינה חוזית זאת לא היתה הכוונה וגם התנאים משתנים מעת לעת.

ליאוניד קוגן: יכול להיות שפעם התיק נסגר בעבירה מסוימת והיום יכול להיות שהפרה של אותו תנאי תהיה חמורה מאוד ואז כן המדיניות תשתנה.

ליאוניד קוגן: גם יכול להיות שיתווספו תנאים נוספים לעתיד בהיתר זה או אחר אז כל פעם יהיה צורך לתיקון ולשנות חקיקה.

ליאוניד קוגן: הסמכות לקבל החלטה על העמדה לדין לעניין הפרת תנאי היתר זאת סמכות של התובע.

ליאוניד קוגן: בעצם הוא קובע באיזה מקום התיק ייסגר מחוסר עניין לציבור.

ליאוניד קוגן: ברור שאם מדובר בהפרות קלות של תנאי היתר הנאשם, החשוד או המעסיק לא יועמדו לדין פלילי.

ליאוניד קוגן: קיימת גם אפשרות של אכיפה נוספת, שזאת אכיפה מנהלית על-ידי ממונה על היתרים.

ליאוניד קוגן: הוא יכול לשלול היתר או להגביל אותו או לקבוע תנאים לשינוי התנהגות של בעל ההיתר.

ליאוניד קוגן: אם זאת הפרה טיפה פחות חמורה אז יכול להיות שהתובע יחליט לייצר סגירה מותנית.

ליאוניד קוגן: אם זאת תהיה הפרה חמורה אז יוגש כתב אישום.

ליאוניד קוגן: בכל שלושת המקרים האלה על המעסיק להתמודד מול החלטה פרטנית של התובע ולא לקבוע את זה בחקיקה.

דוד רותם: בעצם אתה אומר לי דבר מאוד פשוט: אנחנו נבנה את שיקול הדעת של השופט על-ידי כך שאנחנו נקבע לו שאם יוגשו לשופט אז העונש הוא פי שניים או פי שלושה או כל הדברים האלה ובכל היתר תסמוך על התובע.

דוד רותם: למה אתה לא סומך על השופט?

דוד רותם: למה אני צריך לקבוע לו עונשי מינימום?

דוד רותם: אם אני סומך על התובע, אני אסמוך גם על השופט.

ליאוניד קוגן: אני חושב שאלה תחומים שונים של שיקול דעת.

דוד רותם: בוודאי, זה שופט וזה תובע.

ליאוניד קוגן: אני מתכוון לתחומים ולא לבעלי תפקיד.

דוד רותם: מה זה תחומים שונים?

ליאוניד קוגן: זה תחום שקשור להעמדה בדין, זה תחום של תובע שמטפל בה.

דוד רותם: נכון, ותחום הענישה הוא תחום שקבוע לשופט והוא צריך להיות קבוע אצלו.

דוד רותם: למה אני צריך את שיקול הדעת של השופט לשלול ואת שיקול דעת של התובע, תסמוך על התובע?

ליאוניד קוגן: אני לא רואה קשר סיבתי בין שני הדברים האלה.

דוד רותם: אין קשר סיבתי ולכן אני אזכה את הנאשם.

דוד רותם: אני לא אמרתי שיש קשר סיבתי, אני רק רוצה להבין את ההיגיון.

יפעת רווה: למשל, לעניין סגירת התיק, אנחנו היבננו מאוד את שיקול הדעת לתובע.

יפעת רווה: מבחינת שיעור העונש כתבתנו בדיוק את שיעור הקנס בלי שיקול דעת שהוא יכול לתת כשעושים סגירת תיק מותנית.

יפעת רווה: כמו שלשופט עדיין יש את שיקול הדעת אם לאשר או לא לאשר, עצם הגשת האישום – אי-פשר לברוח מזה.

יפעת רווה: בסופו של דבר, כמה שנבנה את הדברים, העבירה קיימת כמו שהיא.

יפעת רווה: מה שמוצע פה זה לשנות את סעיפי ה עבירה.

יפעת רווה: בסיבוב הקודם, כשנחקק החוק, המחוקק החליט מה העבירה.

סער פאוקר: אני מהתאחדות האיכרים.

סער פאוקר: מה שמוצע כאן למעשה הוא שכל הפרה של תנאי ההיתר עונש מינימום, יהיה בכפוף לעבירות מנהליות.

סער פאוקר: תנאי ההיתר משתנים כל שנה.

סער פאוקר: המחוקק נותן "קרט בלאנש".

סער פאוקר: יש עונש מינימום ואנחנו לא יודעים על מה.

סער פאוקר: היום זה על דבר אחד, מחרתיים זה על דבר נוסף.

סער פאוקר: ההצעה של חבר הכנסת שי חרמש אומרת שיהיה עונש מינימום על שוהה בלתי חוקי.

סער פאוקר: על זה אין ויכוח, מי שמעסיק שוהה בלתי חוקי זה יהיה עונש מינימום.

סער פאוקר: מי שמעסיק עובד ללא היתר בכלל זה עונש מינימום.

סער פאוקר: מי שמעסיק עובד בענף שונה ממה שנתנו לו, נתנו לו עובד לסיעוד והוא מעסיק אותו בחקלאות, זה עונש מינימום.

סער פאוקר: עם זה אין בעיה.

סער פאוקר: שי חרמש ואנחנו אומרים שאם משרד הפנים חושב שיש עוד סוג מקרים שהוא יודע שהוא חמור במיוחד והוא רוצה להכניס אותו לעונש מינימום, אנחנו מוכנים לשקול את זה אבל לא שזה יהיה בצורה גורפת.

דוד רותם: אנחנו שמחים שאתם מוכנים לשקול את זה.

דוד רותם: באמת, אנחנו מודים לכם.

סער פאוקר: זה מה שכתב שי חרמש.

סער פאוקר: מה שלמעשה מוצע כאן זה שהיום תנאי ההיתר הם תנאים מסוימים, מחר הם תנאים אחרים, ומראש אנחנו קובעים שכל תנאי בהיתר שייקבע על ידם, שהוא עבירה מנהלית, יחול עליו עונש מינימום.

סער פאוקר: אמרתי אנחנו ואני טועה, לכך חבר הכנסת חרמש לא מסכים.

דוד רותם: מה רע בזה?

דוד רותם: אם זה תנאי היתר אז צריך לקיים את ה היתר.

סער פאוקר: השאלה האם יחול עליו עונש מינימום?

דוד רותם: לא חשוב מהו התנאי, היום זה שהוא לא ג'ינג'י ומחר שהוא לובש מכנסי ג'ינס.

דוד רותם: אני אומר: קיבלת היתר, תעמוד בתנאים ואל תפר את התנאים.

סער פאוקר: זאת גם העמדה של חבר הכנסת שי חרמש וגם שלנו.

סער פאוקר: השאלה היא מהו העונש?

סער פאוקר: האם אנחנו מחילים  על זה מראש ובאופן גורף עונש מינימום?

דוד רותם: תסבירו לי למה לא.

סער פאוקר: אני רוצה להפנות את כבודו לתנאי ההיתר הנוכחיים.

סער פאוקר: העברנו את תנאי ההיתר הנוכחיים לוועדה הנכבדה.

סער פאוקר: יש שם סעיף שאומר שהחקלאי חייב לדווח למשרד החקלאות על שטחי העיבוד שלו.

סער פאוקר: אין ספק שהוא חייב לעשות את זה.

סער פאוקר: מה קורה אם חקלאי, בגלל טעות כזאת או אחרת, דיווח על 20 דונם כשיש לו 25 דונם ומעסיק שם עובד זר.

סער פאוקר: האם על הפרה כזאת צריך להיות עונש מינימום?

דוד רותם: אני נוסע מירושלים לתל-אביב ויש שם תמרור שאומר: 100 קילומטר לשעה.

דוד רותם: בטעות אני נוסע 140 קמ"ש.

דוד רותם: האוטו שלי הוא יותר זריז ולא התכוונתי.

דוד רותם: בגלל זה אני צריך שלא לקבל עונש מינימום?

סער פאוקר: אין ספק שצריך להיות עונש מינימום.

דוד רותם: כל התיקים הפליליים שקראתי בחיים שלי, וקראתי כבר כמה פסקי דין, זה תמיד טעויות.

דוד רותם: אף אדם לא עושה דבר במזיד, זה הכול במזיד.

סער פאוקר: השאלה, איזה עונש צריך להטיל עליו?

סער פאוקר: אם אנחנו מראש קובעים שעונש המינימום יהיה לעולם 25,000 שקל, גם במקרים שאנחנו  אפילו לא יודעים מה הם יהיו.

סער פאוקר: יכול להיות שבעוד 5 שנים יקבעו תנאים אחרים.

דוד רותם: אז עכשיו אתה אומר שנדון בגובה העונש.

סער פאוקר: נכון, רק גובה העונש.

סער פאוקר: אין ספק שצריך להיות עונש.

סער פאוקר: כל עבירה על החוק צריך להעניש.

סער פאוקר: אנחנו בשום פנים ואופן לא תומכים בעבירה על החוק.

דוד רותם: אתה אומר שיש עבירות פחות חמורות ולכן נטיל עונש מינימום קטן יותר.

סער פאוקר: או שלא נטיל בכלל עונש מינימום.

סער פאוקר: הענישה צריכה להתאים לחומרת העבירה.

דוד רותם: לזה אני מסכים.

סער פאוקר: לכן חבר הכנסת חרמש אומר שבמקרים של שוהה בלתי חוקי, במקרים של העסקה ללא היתר, במקרים של ענף שונה, הוא חושב שצריך להיות עונש מינימום חמור.

סער פאוקר: במקרים האחרים, חבר הכנסת חרמש מבקש שיגידו איזה עוד מקרים הם חמורים במידה כזאת שצריך להטיל עליהם עונש המינימום של 25,000 שקלים.

דוד רותם: אני אתן לך דוגמה.

דוד רותם: קיבלתי היתר להעסיק עובדים זרים במושב א' ויש לי גם שטחים במושב ג' ואני מעסיק אותם במושב ג'.

דוד רותם: זאת הפרה של תנאי ההיתר.

דוד רותם: צריך להטיל עלי עונש מינימום או לא?

סער פאוקר: בנושא הזה יש נוהל פנימי של משרד הפנים איך עושים ניוד.

דוד רותם: עברת על הנוהל, לא קיימת אותו.

סער פאוקר: כבודו, במקרה הזה צריך לבחון את נסיבות המקרה.

סער פאוקר: אם הוא לוקח את העובד בניגוד להסכמתו זה דבר אחד.

סער פאוקר: אם העובד רוצה לעבוד שם, אני לא חושב שצריך להיות עונש.

דוד רותם: אתה מזכיר לי עכשיו הצעת חוק של חבר הכנסת אורלב שמדבר על-כך שבבתי דין רבניים אפשר יהיה לדון בכל הנושאים בתנאי שזה בהסכמה.

דוד רותם: אתה מבין, לעובד יש רצון חופשי הוא יכול להגיד למעביד שלו: אדוני, אני לא מוכן לעבוד שם, רק לעבוד כאן.

דוד רותם: הסכמה זה כשהיא ניתנת מדעת מרצון חופשי.

סער פאוקר: אני רוצה להבהיר לגבי הנושא של ההסכמה.

סער פאוקר: בחקלאות יש נושא של עונתיות.

סער פאוקר: יש עונות גידול בצפון ויש עונות גידול בדרום.

סער פאוקר: לפעמים עובד רוצה להמשיך לעבוד.

סער פאוקר: בצפון אין לו עבודה ואז הוא עובר לעבוד ב דרום.

סער פאוקר: שיהיה ברור, ברגע שהמעסיק מפר את הנהלים של משרד הפנים הוא מפר את החוק ומגיע לו עונש.

דוד רותם: לגישתך, זה צריך להיות הרבה יותר פשוט.

דוד רותם: לי יש משק בצפון ואני קיבלתי היתר לעובד זר.

דוד רותם: עכשיו אין עבודה כי זה עונתי ויש למישהו אחר בדרום עבודה והוא צריך את העובד הזר.

דוד רותם: אז אני אנייד את העובד הזר אליו.

סער פאוקר: בכפוף לנהלים של משרד הפנים.

דוד רותם: אם זה בכפוף לנהלים של משרד הפנים, אז אין בעיה כי אז לא עברת עבירה.

סער פאוקר: אנחנו וחבר הכנסת חרמש חושבים שאם מישהו עושה את זה בניגוד לנהלים הוא עבריין וצריך להיענש.

סער פאוקר: השאלה, באיזו מידה?

סער פאוקר: האם 25,000 שקלים צריכים להיות עונש המינימום?

סער פאוקר: זה הקושי שלנו.

יפעת רווה: לחברה זה 25,000 שקלים ו-10,000 שקלים ליחיד.

יהודה דורון: הנושא של נכים שמעסיקים עובדים זרים הוא שונה לגמרי.

יהודה דורון: ישנם נכים שלפעמים מעסיקים עובד זר שלא כחוק כי הם ננטשו על-ידי העובד שלהם.

יהודה דורון: לא תמיד הם יכולים למצוא באופן מיידי מישהו שיחליף.

יהודה דורון: היום כמעט ואין להשיג עובדים כאלה.

יהודה דורון: היה לנו דיון במשרד הפנים, היו לנו דיונים נוספים בהם העלינו את הבעיה שהנכים לא מוצאים מטפלים שיעזרו להם.

יהודה דורון: קורה שהנכים לוקחים מי שמזדמן.

יהודה דורון: מזדמן תייר, לוקחים תייר.

יהודה דורון: מזדמן מישהו שיבוא לעזור, שיבוא לעזור.

יהודה דורון: הנכה לא יכול להישאר בכסא, לא לעלות למטה, לא לעשות את מה שהוא צריך, לא להתנקות וכדומה.

יהודה דורון: לכן הייתי רוצה שנחריג את הנכים ממה שכתוב פה.

דוד רותם: אתה יורה לנכים ברגליים וישר לפיקה, אתה אפילו לא מרחם עליהם למעלה יותר או למטה, ישר לפיקה של הברך.

דוד רותם: אם אני מקבל את מה שאתה רוצה, אני מעודד את כל העובדים הזרים שקיבל נכה לברוח ממנו.

יהודה דורון: סליחה, יש לנו היום דיונים רבים, כולל בוועדה לעובדים זרים, איך למנוע את הבריחה של עובדים זרים שנוטשים.

יהודה דורון: גם כרגע היה דיון ברדיו על נטישה של נכים, שעובדים זרים לא רוצים לעבוד אצל נכים.

יהודה דורון: קרה שנטשו את הנכה והנכה נשאר במיטה.

יהודה דורון: ההורים הולכים לחפש לאותו אדם עובד מיידי וזה לא בנמצא.

יהודה דורון: זאת אומרת, חייבים למצוא פיתרון.

יהודה דורון: כל עוד לא מוצאים פיתרון במסגרת הממשלתית, במשרד הפנים ובתמ"ת, אסור שהחקיקה הזאת תפגע בנכים.

יהודה דורון: אני לא אומר שהנכה צריך להיות עבריין.

יהודה דורון: יכול להיות שזה צריך להגיע למשפט.

יהודה דורון: בית משפט יחליט אם לנכה לא היתה ברירה או אם הוא היה עבריין.

יהודה דורון: אני אתן לך דוגמה.

יהודה דורון: עובדת שלי נסעה לחודש.

יהודה דורון: פניתי לכל לשכות העבודה, וביקשתי עובדת חודש לפני ולא היה.

יהודה דורון: היא נסעה בסופו של דבר כי אח שלה התחתן.

יהודה דורון: שבוע ימים ישנתי על הכסא כי אם אני שוכב על המיטה אני לא יכול לקום.

יהודה דורון: חיפשתי וחיפשתי.

יהודה דורון: מצאתי תיירות.

יהודה דורון: הודעתי להם שמצאתי תיירת והיא עובדת אצלי.

יהודה דורון: החלטנו גם בתמ"ת וגם במשרד הפנים שבמידה ותופסים אדם כזה אצל נכה לא עושים כלום כי מבינים שזאת מצוקה.

יהודה דורון: לכן, בואו נעשה בהגדרה משהו שיחריג את הנכים אולי במעט.

יהודה דורון: אני לא מדבר על עבריין ועל מי שלא מגיע לו.

יהודה דורון: אני מדבר על מי שיש לו היתר ומגיע לו עובד ויש לו מצב שהוא נשאר בלי כלום.

ליאוניד קוגן: במדיניות התביעה במשרד הפנים, אם מדובר בהעסקה של עובד זר, לא בצורה ממש חוקית וזאת לצורך טיפול בנזקק, בדרך-כלל לא מעמידים לדין.

דוד רותם: בדרך כלל.

ליאוניד קוגן: אני תמיד מסתייג ואומר בדרך-כלל.

דוד רותם: תן לי הגדרה של נזקק.

ליאוניד קוגן: נזקק שהיה מקבל היתר להעסיק עובד זר.

דוד רותם: לדורון יש היתר, הוא מעסיק עובדת, היא נסעה לחודש לחתונה של אחיה.

דוד רותם: הוא מצא מישהי אחרת והעסיק אותה חודש ותפסת אותו.

ליאוניד קוגן: לא יוגש כתב אישום.

דוד רותם: אם כך, בעצם אתה אומר שמה שהוא טוען זה נכון.

דוד רותם: למה שלא נכתוב לו את זה בחוק כדי שהוא יהיה במצב שהוא יוכל לישון טוב בלילה?

דוד רותם: אתה אומר: סמוך על התובע, הוא לא יעמיד לדין.

דוד רותם: אני לא סומך על התובע.

ליאוניד קוגן: זה לא עניין של לסמוך על התובע.

ליאוניד קוגן: יש הנחיות של פרקליטות המדינה לעניין סגירת תיקים מחוסר עניין.

דוד רותם: מי זאת פרקליטות המדינה?

ליאוניד קוגן: גוף של שמנחה את התובעים.

דוד רותם: של תובעים.

דוד רותם: גם בפרקליטות זה כולם תובעים.

דוד רותם: בניגוד למשפטנים, בפרקליטות זה תובעים.

דוד רותם: אתה אומר לי: תסמוך על פרקליטות המדינה.

ליאוניד קוגן: זה המצב הקיים.

דוד רותם: זה המצב הקיים ולכן אני יושב פה לחוקק את החוק.

דוד רותם: אם המצב הקיים הוא בסדר ואני יכול לסמוך עליהם, אז בוא נסגור את החוק הזה ונלך הביתה.

ליאוניד קוגן: זה מצב שקיים וחל על כל החוקים, לא רק על החוק הזה.

דוד רותם: אין שום ספק.

דוד רותם: אבל אתה יודע, המצב הקיים על כל החוקים זה גם שאת הבניית שיקול הדעת של השופטים אנחנו קובעים על חומרת העבירה.

יפעת רווה: אני יכולה לבקש דקה להתייעצות?

דוד רותם: כן.

יפעת רווה: אני מעריכה שהנושא לא ייסגר היום, אני מבקשת לחזור עם תשובה לפעם הבאה.

דוד רותם: תחשבו על זה.

דוד רותם: מה הבעיה השנייה שרצית להעלות?

יהודה דורון: הבעיה הנוספת היא שמעבר לזה שנכים צריכים את המטפל, ישנם נכים קשים שבקושי מזיזים יד, ואפילו עורכי דין.

יהודה דורון: כשהם נמצאים בעבודה או בבית משפט, העובד שלהם הולך איתם גם לעבודה.

יהודה דורון: הוא נמצא איתם בעבודה כי הוא צריך לדפדף וגם לעשות עבודות שלא מוגדרות רק כטיפול בבית, אלא יש דברים נוספים שאותו מטפל עושה במסגרת הקשר שלו עם הנכה.

יהודה דורון: כמו שהסברתי, הוא מבקש מהמטפל להעביר את הדף כדי שהוא יוכל לראות.

יהודה דורון: זאת אומרת, יש פעולות שצריך לעשות אותן גם במסגרת העבודה של הנכה.

יהודה דורון: לכן צריך לחשוב על הנושא של הנכים קצת בשונה.

דוד רותם: נכה קיבל אישור לעובד זר.

דוד רותם: הוא מוגבל באיזה עבודות הוא יכול לעשות לנכה?

יהודה דורון: כן.

יהודה דורון: ההגדרות אומרות שהמטפל צריך להיות אצל הנכה, לעשות את הפעולות שלו בבית.

יהודה דורון: לפעמים מגדירים בהגדרות מה הוא צריך לעשות.

יהודה דורון: אבל הנכה אומר לו: אני רוצה שתבוא איתי גם לעבודה.

יהודה דורון: אני לא רוצה שיתפרש כאילו שהוא לקח אותו לעבודה, כאילו הוא עובד עכשיו בעבודה אחרת ואז הוא עובר עבירה.

דוד רותם: ככה זה עובד?

יהודה דורון: הם לא נתקלו בתופעות האלה.

ליאוניד קוגן: אני לא מכיר את המקרים, אני לא מכיר את המקרים האלה.

עמית שטאובר: אדוני היושב ראש, השאלה זה האם לבוא לעבודה או לעבוד.

דוד רותם: סליחה, לבוא לעבודה כדי לעבוד.

דוד רותם: מה הבעיה?

עמית שטאובר: השאלה אם אתה מביא עובד זר בשביל שיעבוד עם אותו נזקק במכולת, במקום עובד ישראלי שיעבוד שם.

דוד רותם: אני מביא את העובד הזר כדי לטפל באותו נכה בכל דבר שהוא צריך.

דוד רותם: אני לא מבין בשביל שההוא יתלה אותו בסלון על הקיר כדי להגיד שיש לו עובד זר.

דוד רותם: הוא בא לעשות לו את כל העזרה שהוא צריך.

דוד רותם: אם הוא צריך שיאפו לו עוגה, אז הוא יאפה לו עוגה, ואם צריך לעשות ספונג'ה הוא יעשה לו ספונג'ה.

דוד רותם: אנחנו לא מדברים פה על עבודה חקלאית.

דוד רותם: מה הוא בא לעשות העוזר של הנכה?

עמית שטאובר: ממה שאני שמעתי, יש מקרים שהושיבו את אותו בעל היתר לסיעוד במכולת והעובד הזר עבד במכולת.

עמית שטאובר: השאלה אם זה מה שאתה מבקש.

דוד רותם: בשום פנים ואופן לא.

יפעת רווה: זה לא עזרה בסיעוד.

דוד רותם: זאת לא עזרה בסיעוד.

דוד רותם: אני מדבר על עזרה בסיעוד של הנכה.

ליאוניד קוגן: זה ממש מצב תיאורטי או היפותטי.

ליאוניד קוגן: ב-9 השנים שאני עובד לא נתקלתי בבעיה הזאת.

יהודה דורון: כי לא היו בעיות עם זה.

יהודה דורון: שלא תיווצר בעיה כתוצאה ממה שאתם עושים.

דוד רותם: מה הנושא הבא?

דוד רותם: אל תיצור לי עכשיו בעיות שלא קיימות.

יהודה דורון: זה קיים, כבודו.

דוד רותם: זה לא קיים כי עובדה שאף פעם לא העמידו לדין.

יהודה דורון: אבל על-פי זה יכול להיות מצב שיגידו שחרגתי מהסמכות.

יפעת רווה: החוק הזה לא משנה את האיסור.

יהודה דורון: יש לנו בעיה היום עם הנושא התקציבי לתשלום לעובדים הזרים.

דוד רותם: זה לא החוק הזה.

דוד רותם: אני לא מבין בכסף.

יהודה דורון: אני מדבר על מה שעשוי לקרות כתוצאה.

יהודה דורון: אנחנו היום ישבנו גם עם ראש הממשלה וגם עם שר האוצר לגבי העניין הכספי.

יהודה דורון: לא זאת הבעיה.

יהודה דורון: הבעיה היא שהנכים היום עוברים עבירה על חוקי עבודה של העובדים הזרים בגלל שהמחוקק פה בבית הזה גזר עלינו לשלם תשלומים מעבר למה שהיה עד היום והסכומים הגיעו היום לשמיים.

דוד רותם: על איזה סכומים אתה מדבר?

יהודה דורון: 9,000 שקלים בחודש, על פי מרכז המחקר של הכנסת.

דוד רותם: על מה אתם משלמים שלא שילמתם קודם?

יהודה דורון: היום אנחנו לא משלמים פיצויים, לא משלמים פנסיה, לא משלמים חופשות.

דוד רותם: יש עבדות בארץ?

יהודה דורון: המחוקק קבע שדיני העבודה חלים על העובד הזר, דבר שבבג"צ יולנדה קבעו שחוקי העבודה לא חלים על העובדים הזרים.

יהודה דורון: זה נמצא כרגע בהשגה שהגיש "קו לעובד" וזה עדיין בדיונים.

יהודה דורון: בגלל שאנחנו לא משלמים לעובד את כל מה שחייבים לעובד, לא בגלל שאנחנו רוצים, כי אין לנו 9,000 שקל לחודש, כאשר אתה מקבל רק 4,000 שקלים.

יהודה דורון: כשישבנו שלשום עם ראש הממשלה, עם שר האוצר ועם כל הגורמים, הם הבינו שאנחנו צודקים.

יהודה דורון: עד שלא יתוקן הנושא הזה, שהתשלום במלואו לעובד הזר ישולם, גם ראש הממשלה הבין שאנחנו באיזה מקום מכניסים אותנו לפלונטר ואנחנו נכנסים לעבירות פליליות.

יהודה דורון: אנחנו רוצים למנוע את זה.

דוד רותם: איזה עבירות פליליות?

יהודה דורון: אם אנחנו לא משלמים לעובד הזר, יש לנו תביעות בבתי הדין - - -

דוד רותם: אני לא מתעסק בתביעות.

יהודה דורון: מראש אני עובר על החוקים - - -

דוד רותם: על איזה חוק אתה עובר?

יהודה דורון: על חוק תנאי העבודה.

דוד רותם: תנאי העבודה זה לא בחוק הזה.

דוד רותם: החוק הזה לא קובע תנאי עבודה.

שלום קוטשר: יש חוזה עבודה, אני ראיתי חוזה עבודה.

דוד רותם: חוזה עבודה?

דוד רותם: אתה צריך לחתום עם העובד שלך על חוזה עבודה.

שלום קוטשר: יפה מאוד, על פי חוקי מדינת ישראל.

שלום קוטשר: אני מקבל 4,000 שקלים וצריך לשלם לו 9,000 שקלים.

דוד רותם: סליחה, עצרו.

דוד רותם: בואו נשים את הדברים כמו שהם.

דוד רותם: אין את החוק הזה, בכלל לא מחוקק אותו.

דוד רותם: כמה אתה צריך לשלם לעבוד?

יהודה דורון: 9,000 שקלים.

דוד רותם: יפה.

דוד רותם: אז מה החוק הזה קשור לעניין?

שלום קוטשר: מאיפה יש לי?

דוד רותם: מה הקשר אם יש לך או אין לך?

שלום קוטשר: אם אתה מחתים אותי על חוזה כזה, אתה מחייב אותי.

דוד רותם: היום יש לך חוזה?

יהודה דורון: כן.

דוד רותם: ועדיין אתה חייב לו 9,000 שקל?

יהודה דורון: לא. בחוזה כתוב שאני משלם לו רק 4,000 שקלים.

יהודה דורון: אבל דיני עבודה חלים על העובד הזר.

דוד רותם: יוצא מן הכלל.

דוד רותם: אז למרות שיש לך גם היום חוזה, אתה צריך לשלם 9,000 ולא 4,000 כך שהחוק הזה לא משנה שום דבר בעניין.

שלום קוטשר: הוא משנה.

דוד רותם: אתם תחשבו על זה עד הפעם הבאה.

שלום קוטשר: הייתי מבקש להחריג אותנו בחוזים האלה.

דוד רותם: זה לא בחוק הזה.

שלום קוטשר: זה יהרוג את כל הנכים.

דוד רותם: אני לא מתעסק בחוזים שלכם בחוק הזה.

דוד רותם: זה לא בחוק הזה.

דוד רותם: זה צריך להיות בוועדת העבודה והרווחה, שישנו את החוקים לגביכם.

דוד רותם: זה לא החוק הזה.

יפעת רווה: אני חושבת שהמחלוקת על השולחן.

דוד רותם: הבנתי את הויכוח ביניכם.

יפעת רווה: בפעם הקודמת הוצג הנושא של הגבלת שימוש במקום.

יפעת רווה: גם בנושא הזה הדברים נאמרו.

דוד רותם: בואו נלך קודם לחזקה.

דוד רותם: תסבירו לי את החזקה.

דוד רותם: בואו נלך לסעיף 1: "מחזיק במקרקעין שבהן נמצא עובד זר אשר מתקיים לגביו אחד מאלה יראו אותו כמי שמעביד את העובד הזר אלא אם כן הוכח אחרת.

דוד רותם: העובד הזר מבצע עבודה או נותן שירות עבור המחזיק במקרקעין".

דוד רותם: את מגדירה את החזקה בדרך של תנאי.

יפעת רווה: כן.

יפעת רווה: מגדירים את המקרים.

יפעת רווה: זה למעשה עיגון - - -

דוד רותם: לא, כתוב פה אותו דבר.

דוד רותם: לא צריך את החזקה.

דוד רותם: אם העובד הזר מבצע עבודה או נותן שירות בעבור המחזיק במקרקעין, אז לא צריך שיראו אותו כמי שמעביד את העובד הזר.

קריאה: הוא מעביד אותו בפועל.

יפעת רווה: לא. יש מצב שאנשים נותנים שירות וזה לא יחסי עובד מעביד והוא לא מעביד שלו כי הוא נותן לו איזה שירות.

יפעת רווה: אני הולכת לחנות, נותנים לי שירות ואני לא מעבידה אותם.

אפרת חקק: אבל כתבת פה "העובד נותן שירות בעבור", אז את נכנסת לאותה בעיה.

דוד רותם: הוא נותן שירות בעבור המחזיק במקרקעין.

דוד רותם: דוגמה מאוד פשוטה.

דוד רותם: אני בעל מסעדה, אני מעסיק מלצרים כשההסכם שלי איתם שהם מקבלים רק את הטיפים.

דוד רותם: למי הם נותנים שירות, לבעל המסעדה או לאורחים?

יפעת רווה: פה הכוונה למי אני קובעת חזקה שהוא מעביד אותם.

יפעת רווה: הם נותנים שירות בעבור המחזיק במקרקעין.

יפעת רווה: האורחים הם לא מחזיקים במקרקעין אז הם לא רלוונטיים בכלל.

דוד רותם: את מבינה שמי שעובד רק על טיפים לא נכנס לעניין.

גלעד סממה: אבל הוא מבצע עבודה.

יפעת רווה: בדיוק בשביל הדוגמה הזאת, בשביל שלא תהיה טענה כזאת, בא הסעיף הזה.

דוד רותם: אבל הוא לא נותן שירות בעבור המחזיק במקרקעין.

גלעד סממה: אבל הוא מבצע עבודה בעבור המחזיק.

דוד רותם: הוא לא מבצע עבודה עבורי, הוא מבצע עבודה עבור האורחים כי הוא חי רק על הטיפים.

אפרת חקק: הוא ייכנס רק בסעיף 2.

דוד רותם: אם לדוגמה אני בעל מלון ולקחתי חברת כוח אדם עבור ביצוע עבודות ניקיון.

דוד רותם: הכנסתי בהסכם סעיף שאומר: אתם חייבים להעסיק רק בעלי רישיון כדין.

דוד רותם: הם רימו ותפסתי את העובדים הזרים.

דוד רותם: למי העובד הזר מספק שירותים?

ליאוניד קוגן: העובדים האלה סופקו על-ידי חברת כוח אדם?

דוד רותם: כן.

ליאוניד קוגן: יש פסיקה שאומרת שהמעסיק בפועל לא רשאי להסתמך על אישור שניתן על-ידי חברת כוח אדם שהעובדים האלה חוקיים.

ליאוניד קוגן: חלה על המעסיק בפועל אחריות מלאה.

דוד רותם: אם כך, לא צריך את הסעיף.

יפעת רווה: הסעיף הזה מעגן את הפסיקה.

ליאוניד קוגן: הפסיקה לא מתייחסת לסעיף הזה.

ליאוניד קוגן: הסעיף הזה אומר שברגע שנתפס עובד זר אצל מחזיק במקרקעין והוא מבצע עבודה לטובת המחזיק, קיימת חזקה שאותו מחזיק העסיק את אותו עובד.

ליאוניד קוגן: לאותו מחזיק קיימת אפשרות לסתור את החזקה.

דוד רותם: למה שלא תנסחו את זה כמו בעבירות תעבורה?

דוד רותם: רואים את בעל הרכב כמי שביצע את העבירה אלא אם הוא הביא מישהו אחר.

דוד רותם: מה יקרה?

דוד רותם: אתם פה תגישו נגדי כתב אישום.

דוד רותם: אנחנו ננהל דיון.

דוד רותם: העד האחרון במערכת ההגנה יהיה זה שיגיד: רבותיי הוא עבד אצלי אני העסקתי אותו.

דוד רותם: אם נעשה את זה כמו שעושים בעבירות תעבורה, אז אתם מרוויחים את משפט.

דוד רותם: במקרה כזה הוא ישלח לך מכתב ויגיד: האיש לא עבד אצלי, הוא עבד אצל פלוני אלמוני.

דוד רותם: אתה מזמין את פלוני אלמוני, גובה ממנו הודעה, מגיש נגדו כתב אישום וגמרת את הסיפור.

דוד רותם: אנחנו יודעים שבתי המשפט פה נותנים עונשים רציניים מאוד.

דוד רותם: האדם ינסה כמה שיותר להרוויח בזמן כדי לגלגל את זה.

ליאוניד קוגן: החזקה הזאת נקבעה בפסיקה והיא לא המצאה שלנו.

דוד רותם: אני צריך להתרגש מזה?

דוד רותם: אני יודע להציע לכם אפשרויות יותר טובות מהפסיקה.

דוד רותם: אני רוצה להגיע לאותה נקודה - - -

יפעת רווה: אני מציעה שנבדוק גם את זה.

דוד רותם: כל הנושא של צו הגבלת שימוש.

דוד רותם: אמרתם שתביאו לי דוגמאות לתיקים שבהם הייתם מבקשים את זה.

דוד רותם: תנו לי דוגמאות.

ליאוניד קוגן: אני לא יכול להביא תיקים.

דוד רותם: אני לא רוצה לראות את התיק, תן לנו דוגמה.

ליאוניד קוגן: רציתי לנסח משהו באופן כללי.

דוד רותם: לא באופן כללי.

דוד רותם: ביקשתי תיקים שבהם היית לוקח את התיק - - -

ליאוניד קוגן: ניסחתי טיוטה של הנחייה שאמורה לכסות מקרים שבהם התובע כן יפנה.

דוד רותם: לא זה מה שביקשתי.

דוד רותם: אמרתי שתיקח שנה אחורה.

דוד רותם: באיזה תיקים היית מבקש סגירת מקום ותספר לי את הסיפורים שלהם.

דוד רותם: זה מה שביקשתי בישיבה הקודמת.

ליאוניד קוגן: הבנתי את זה טיפה אחרת.

דוד רותם: בוא נשמע את התשובה שלך.

ליאוניד קוגן: הבקשה להגבלת שימוש במקום תוגש במקרים הבאים: לאחר הרשעה חוזרת על עבירה לפי סעיף 2א לחוק עובדים זרים, בגין 5 עובדים זרים או יותר או באם התקיימו תנאים מצטברים הבאים.

דוד רותם: השניים הראשונים זה לא מצטבר?

ליאוניד קוגן: ברור שזה מצטבר.

דוד רותם: גם השניים הראשונים?

ליאוניד קוגן: הרשעה חוזרת.

ליאוניד קוגן: אין פה "או".

ליאוניד קוגן: הרשעה חוזרת על עבירה 2א לחוק עובדים זרים, בגין 5 עובדים זרים או יותר.

דוד רותם: זאת אומרת, אם הורשעתי ב-4, לא סוגרים לי את העסק.

ליאוניד קוגן: לא, לא פונים.

ליאוניד קוגן: באם נתקיימו התנאים המצטברים הבאים: 	נגד הנאשם קיים פסק דין חלוט בגין עבירה חוזרת; הנאשם הורשע בגין עבירה קודמת שהינה עבירה על סעיף 2א לחוק עובדים זרים או פסק דין חלוט; הנאשם עבר עבירה חוזרת תוך 3 שנים ממתן פסק דין בגין עבירה קודמת.

דוד רותם: רבותיי, קחו את הסעיף הזה ותברחו איתו מהר.

דוד רותם: עכשיו הוכחתם לי את מה שאמרתי לכם בפעם הקודמת.

דוד רותם: אתם מדברים על החמרת ענישה ולא על מניעת עבירות.

דוד רותם: אין באף אחד מהתנאים האלה כדי להצביע על משהו שהוא מניעת עבירה.

דוד רותם: זה בתנאי שהורשעתי, ו-5 עובדים.

דוד רותם: 4 עובדים אז לא צריך לסגור אותי ויש ככה ויש ככה.

דוד רותם: אין בזה שום קשר למניעת עבירות.

דוד רותם: אתם הצהרתם פה שכל הכוונה היא למנוע ממני מלחזור ולעבור עבירות.

דוד רותם: שום דבר אין פה, זאת רק החמרת ענישה.

דוד רותם: כאשר יגורתי בא לי.

אפרת חקק: הנושא הבא תיקון העבירות המנהליות.

דוד רותם: אני רוצה שתסבירו לי למה צריך את זה.

דוד רותם: היום יש לכם בעיה להגיש כתב אישום על כל העבירות האלה?

יפעת רווה: היום אין אבחנה כזאת.

דוד רותם: אבל לפי הפסיקה והסעיפים הקיימים היום, למה שתהיה בעיה?

דוד רותם: בכתב האישום אתם יכולים להכניס כל דבר שהוא בסמכותו של בית המשפט.

יפעת רווה: אני אגיד לך בכנות.

יפעת רווה: בתחילה, כשהתחלתי לעבוד בנושא חקיקה, חשבנו שעם הרבה דברים לא תהיה בעיה ויהיה בסדר.

יפעת רווה: עם הניסיון ראיתי שלא כך הדברים.

יפעת רווה: דברים שהם מובנים לנו מאליהם כשאנחנו כותבים את החקיקה, בסופו של דבר הם הופכים לויכוחים מיותרים בבתי המשפט.

יפעת רווה: הצדדים מקדישים אנרגיות על משהו שבמשפט אחד או במילה אחת בחקיקה אפשר להבהיר אותו ולפתור אותו.

יפעת רווה: נכון שיכול להיות שכך זה יתפרש גם בלי הסעיף הזה.

יפעת רווה: יכול להיות שהסעיף הזה מיותר.

דוד רותם: אומר לך מה עומד משני מצידי המאזניים.

דוד רותם: מצד אחד, אני מטיל עומס נוסף גם על התביעה וגם על בית המשפט.

דוד רותם: מה יקרה?

דוד רותם: יש תיק שיש בו עבירה על החוק ויש בו גם עבירות מנהליות.

דוד רותם: לתובע יש סמכות והוא מגיש כתב אישום.

דוד רותם: מתנהל משפט על 6 עבירות במקום על עבירה אחת.

דוד רותם: אם התובע היה מוציא לו התראה על עבירה מנהלית ולא מגיש כתב אישום.

דוד רותם: האיש רואה שיש לו כתב אישום על עבירה כזאת ועל עבירה כזאת, בוא נשלם את זה כדי שנקטין את כתב האישום.

דוד רותם: המשפט ייגמר הרבה יותר מהר ואני אחסוך.

דוד רותם: מצד שני, כאשר אני כותב את הסעיף הזה, אז אני נותן לתובע את הכוח האדיר.

דוד רותם: הוא יגיש כתב אישום גדול ויעשה עסקת טיעון.

יפעת רווה: זאת לא היתה המחשבה שלנו כשאנחנו עשינו את זה.

יפעת רווה: הכוונה היתה הפוכה.

יפעת רווה: אולי אסביר יותר בפירוט מה הביא אותנו לסעיף הזה.

יפעת רווה: אנחנו הנחנו שמבחינת יעילות דווקא, זה לא יעיל גם לנהל משפט וגם להתחיל - - -

דוד רותם: מקובל עלי.

דוד רותם: לכן אני חושב שאתם צריכים לעשות דבר אחר לגמרי.

דוד רותם: תפסתם עובד עם תיק לפי החוק ויש גם עבירות מנהליות.

דוד רותם: אל תרוצו להגיש את כתב האישום תוך יומיים.

דוד רותם: תשלחו לו את העבירות המנהליות.

דוד רותם: יש לו 60 יום לשלם.

דוד רותם: אם שילם – מצוין.

דוד רותם: אם לא שילם – תגישו את כתב האישום.

יפעת רווה: זה עוד יותר כוח לתובע.

דוד רותם: זה לא עוד יותר טוב לתובע.

דוד רותם: האיש עבר עבירה מנהלית אבל אני לא רוצה להגיש כתבי אישום על עבירות מנהליות ולכן אני אומר דבר מאוד פשוט: מוציאים לו התראה מנהלית.

דוד רותם: שילם אותה – מצוין.

דוד רותם: לא שילם אותה – יוגש נגדו כתב אישום.

דוד רותם: בכל דרך אחרת, מכיוון שיהיה לתובע את הסעיף הזה, אני מודיע לך שמספר התיקים שייסגרו יהיה הרבה יותר קטן.

דוד רותם: התובע יגיד: אדוני, שיכריע בית המשפט.

דוד רותם: אתם יודעים, יש לי קצת ניסיון בתובעים כאלה.

דוד רותם: היו אומרים לי: יש לי את בית המשפט, מה אתה רוצה ממני?

דוד רותם: לחילופין, הייתי אומר, במקום להגיד שיוגש כתב אישום אחד, תגישו את זה בשני כתבי אישום ותגידו שהדיון יהיה מאוחד.

דוד רותם: אז לפחות אני יודע שלפחות לגבי העבירות המנהליות יש סיכוי שהן יימחקו כי אנשים ישלמו ויגיעו להסדרים.

דוד רותם: לגבי התיק העיקרי יתנהל דיון.

דוד רותם: לא היה – יאוחד הדיון ונקיים דיון אחד.

ליאוניד קוגן: פה פועלים בשני ערוצים.

ליאוניד קוגן: מדובר במקרה שבו המעסיק עבר מספר עבירות, עבירה עיקרית של העסקה שלא כדין ועוד עבירה נוספת שהיא עבירה מנהלית.

ליאוניד קוגן: אם נפעל בשני ערוצים, הערוץ של עבירה מנהלית יעכב יותר מחצי שנה הגשת כתב אישום.

ליאוניד קוגן: לאחר משלוח הודעת קנס מנהלי הוא חייב לשלם תוך 120 יום.

ליאוניד קוגן: הוא רשאי להגיש בקשה לביטול.

ליאוניד קוגן: צריך לבדוק את הבקשה.

ליאוניד קוגן: זה לוקח כחודשיים לבדוק את הבקשה ולתת לו תשובה.

ליאוניד קוגן: אז הוא מקבל תשובה שדוחה את בקשתו והוא מגיש בקשה להישפט.

ליאוניד קוגן: מתי ייפגשו שני הערוצים האלה?

ליאוניד קוגן: סביר להניח שזה לא יקרה - - -

דוד רותם: תוך 6 חודשים.

ליאוניד קוגן: הם לא יפגשו באותו מועד ובסופו של דבר נצטרך לנהל שני תיקים בנפרד באותה פרשה עם אותה תשתית ראייתית נגד אותו נאשם.

דוד רותם: אני אומר שאתה תחכה עם כתב האישום 6 חודשים.

דוד רותם: אתה תגיש אותו אחרי 6 חודשים, אחרי שהם כבר התאחדו.

ליאוניד קוגן: המטרה היא שלא לחכות עם כתב האישום כי אנחנו סופגים ביקורת מבית המשפט שאנחנו מגישים כתבי אישום בשיהוי.

דוד רותם: אתה יכול לשלוח לי פסק דין אחד כזה?

דוד רותם: תעשה לי טובה, תביא לי פסק דין אחד שהוגש כתב אישום אחרי 6 חודשים ובית המשפט אמר שזה שיהוי.

דוד רותם: אני פשוט רוצה לשאול את אותו שופט כמה זמן לקח לו לתת את פסק הדין.

ליאוניד קוגן: בית המשפט אף פעם לא אמר ש-6 חודשים זה שיהוי, אבל אני לא רוצה להגיע למצב שאני מעכב הגשת כתב אישום בגלל עניינים טכניים אחרים, אם יש אפשרות להגיש אותו הרבה יותר מהר.

דוד רותם: אם אני מגיש בקשה לביטול, זה לוקח לך חודשיים לבדוק את החומר אם לבטל או לא לבטל.

ליאוניד קוגן: לצערי זה לא תיק אחד.

דוד רותם: אין לי טענות שלא מגישים כתבי אישום.

דוד רותם: תאמין לי, אני האחרון שאתלונן שלא מגישים כתבי אישום, בטח לא בעבירות האלה.

ליאוניד קוגן: זה נכון שזה לוקח לפחות חודשיים.

דוד רותם: כמה זמן לוקח לך לבדוק את התיק עד שאתה מגיש כתב אישום?

דוד רותם: לא לוקח לך חודשיים?

דוד רותם: הרי אתה צריך לבדוק את כל החומר, כאילו הגשתי בקשה לביטול.

דוד רותם: אתה צריך להרשיע אותו ולא רק להגיש כתב אישום.

ליאוניד קוגן: אבל הבדיקה שלי של חודשיים בבקשה לביטול לא מסיימת את ההליך המנהלי.

ליאוניד קוגן: הבדיקה והתשובה של התובע בבקשה לביטול קנס ממשיכה את ההליך המנהלי.

ליאוניד קוגן: יש אפשרות להגיש בקשה להישפט תוך 30 יום מיום שקיבל תשובה הדוחה את בקשתו לביטול קנס.

ליאוניד קוגן: לכן זה לא מסיים את ההליך.

דוד רותם: אבל גם הגשת כתב אישום לא מסיימת את ההליך.

דוד רותם: כמה זמן בממוצע לוקח מאז שתפסתם על עבירה ועד שאתם מגישים כתב אישום?

ליאוניד קוגן: אני יכול לייחס את זה למועד העבירה כי יש תהליכי חקירה.

דוד רותם: תגיד לי ממועד סיום תיק החקירה.

ליאוניד קוגן: היום, כשיש לי מיקור חוץ, זה יכול לקחת חודשיים-שלושה להגיש כתב אישום.

דוד רותם: וכמה זמן המשפט מתנהל?

ליאוניד קוגן: אין סוף לזה.

דוד רותם: כמה זמן לוקח עד שהמשפט נגמר?

ליאוניד קוגן: כשנתיים.

דוד רותם: היום אתה מגיש עבירה אחת.

דוד רותם: תאר לך שיש 5 עבירות שחלקן זה עבירות מנהליות שהוא כבר הגיש בקשה לביטול והן לא התקבלו.

דוד רותם: הוא מעלה את כל הטענות האלה מחדש.

דוד רותם: עכשיו אתה, שמכיר את המטריה הזאת, עסקת בזה חודשיים כדי לבדוק את הטענות שלו.

דוד רותם: זה יגיע לבית משפט, זה עוד שנתיים לבדוק את זה.

דוד רותם: אני רוצה לחסוך לכם על-ידי כך שאני אכניס אותו לתוך המסדרון ובתום הזמן הכול סגור יחד.

דוד רותם: אני חושב שזה יותר נכון.

דוד רותם: מכיוון שאתה הולך לקבל עוד כל-כך הרבה תובעים, אז לא תהיה לך בעיה.

ליאוניד קוגן: אני רוצה להתייחס לגופו של עניין לחלק השני של השאלה.

ליאוניד קוגן: כדי שתובע יעשה סגירה מותנית בתיק שבו נעברו גם עבירות נוספות, באותה הצעה הוא יכול לציין וכנראה שהוא יציין שקיימות עבירות נוספות ואם הוא יקבל את ההסדר, יוטל עליו קנס מנהלי בגין עבירות נוספות.

ליאוניד קוגן: צריך לעשות את זה הפוך, לא להתחיל מלהטיל קנס מנהלי ולהמתין עד שהוא יסיים את כל ההליכים ואת כל ההתכתבויות עם התובע.

ליאוניד קוגן: ההליך שאני כרגע תיארתי אותו הוא ההליך לפי הספר, אבל אין תיק שהולך לפי הספר.

ליאוניד קוגן: יש בקשה חוזרת לביטול קנס, יש בקשה להארכת מועד לביטול קנס.

ליאוניד קוגן: יש התכתבויות אין ספור.

ליאוניד קוגן: לכן, לא סתם החלטנו להתפטר מהליך מנהלי בעניין העסקה שלא כדין.

ליאוניד קוגן: באמצעות הצעה לסגירה מותנית, באותה הצעה יוסבר לאותו מעסיק שקיימות נגדו עבירות נוספות.

ליאוניד קוגן: אם הוא יקבל את ההסדר, יינתן קנס מנהלי ולא יוגש כתב אישום כמובן.

ליאוניד קוגן: אם בסופו של דבר יוגש כתב אישום או שהוא לא יקבל את ההסדר, יכול להיות שאם לאחר הגשת כתב אישום הוא רוצה להגיד שהוא רוצה לשלם קנס מנהלי, יכול להיות שאפשר להמיר כתב אישום בקנס מנהלי לגבי עבירות נוספות.

דוד רותם: אני מרגיש נורא ואיום עם מה שאתה אומר עכשיו.

דוד רותם: מה אתה אומר לי?

דוד רותם: אתה אומר לי דבר מאוד פשוט.

דוד רותם: אתה תכתוב לו מכתב ותגיד לו: תשמע, עברת עבירה שעליה אני הולך להגיש כתב אישום שיש לה קנס מינימום.

דוד רותם: תדע לך שיש עוד כמה עבירות בדרך.

דוד רותם: אם אתה לא תגיע איתי לסגירת תיק מותנית ותשלם את מה שאני אומר לך, אני גם נותן לך קנס מנהלי על עוד כמה עבירות.

דוד רותם: אם אני בא למישהו ואומר לו את אותו סעיף ואין לי את הסמכות של תובע, אז אם הם מפסיקים את השביתה, הם מגישים נגדי כתב אישום על סחיטה באיומים.

דוד רותם: צר לי לומר לך.

דוד רותם: אני רואה את זה בצורה נוראית.

דוד רותם: בעצם מה אתה אומר לאיש?

דוד רותם: אתה אומר לו: תשמע, אני יכול להגיש נגדך עכשיו לפי התיקון הזה ב-8 עבירות.

דוד רותם: אין לך אפשרות להגיש בקשה לביטול, אין לך אפשרות לשלם, אתה תנהל על זה משפט.

דוד רותם: אבל, אם אתה תקבל את ההצעה שלי, אני סוגר לך כמה מהצד.

ליאוניד קוגן: אני לא סוגר לו כלום.

דוד רותם: אתה נותן לו עבירה מנהלית במקום הרשעה בפלילים.

יפעת רווה: על כל הסדר טיעון אפשר להגיד את זה.

דוד רותם: גברתי לא רוצה שאני אגיד מה דעתי על הסדרי הטיעון, נכון?

יפעת רווה: דווקא כן.

ליאוניד קוגן: אני לא חושב שזאת סחיטה.

ליאוניד קוגן: המטרה היא להסביר את המצב המשפטי.

דוד רותם: הסדר טיעון זה הדרך שבה מדינת ישראל מרשיעה חפים מפשע בחותמת של בית המשפט.

דוד רותם: אני מודה באשמה.

דוד רותם: לשכת עורכי הדין נמצאת פה?

גיל שפירא: לא, אבל הסנגוריה תגבה אחת.

דוד רותם: הסנגוריה לא תגבה אותי.

גיל שפירא: זאת אחת הדרכים.

דוד רותם: אני מודיע לך שאני הגעתי לעסקאות טיעון כשהנאשמים שלי היו חפים מפשע, רק כדי שלא יצטרכו לשלם שכר טרחת עורך דין ולהיגרר 3 שנים במשפט.

דוד רותם: אמרתי: תשמע, נותנים לך פה שבועיים על תנאי למשך חצי שנה, מה אכפת לך, תגמור.

דוד רותם: אדם הורשע כשהוא חף מפשע.

דוד רותם: אני הייתי מגביל את עסקאות הטיעון רק על עבירות מין.

יפעת רווה: למה?

דוד רותם: ישבה אצלי בחורה שאמרה לי: אותי אנסו 3 פעמים.

דוד רותם: כדי לחסוך לה את עגמת הנפש ומכיוון שחלק מהטיפול התראפי שלי זה שהנאשם בא ואומר: אני מודה, הייתי נותן לכם עסקאות טיעון.

יפעת רווה: תהיה לך הזדמנות, יש פה הצעה בעניין עסקאות הטיעון שנמצאת על שולחן הוועדה.

דוד רותם: כן, במסגרת הבניית שיקול הדעת.

יפעת רווה: לא, הצעה נפרדת.

דוד רותם: הגשתם הצעה נפרדת?

דוד רותם: עוד לא ראיתי אותה.

קריאה: היא עברה קריאה ראשונה והיא נמצאת אצלך.

דוד רותם: זה בטח יגיע לדיון בעוד חודשיים.

יפעת רווה: למה בעוד חודשיים?

דוד רותם: עכשיו אצלי הדיונים נדחים בחודשיים כי אני עמוס נורא.

אפרת חקק: יש לי בעיה נוספת עם הסעיף של תיקון העבירות המנהליות.

אפרת חקק: אני לא מבינה למה צריכים סעיף ספציפי - - -

דוד רותם: גלעד, אתה מפריע.

גלעד סממה: אני מנסה להבהיר את הנקודה האחרונה.

דוד רותם: אתה לא צריך להבהיר שום נקודה.

גלעד סממה: אני חושב שכדאי שנבהיר אותה.

גלעד סממה: נבהיר אותה בדיון הבא.

דוד רותם: אתה לא צריך להבהיר שום דבר.

אפרת חקק: אני לא מבינה למה יש צורך בסעיף ספציפי לעובדים זרים.

אפרת חקק: בעבירות מנהליות באופן כללי, אם יש אירוע שלם ובתוך האירוע יש עבירה אחת גדולה ועוד כמה עבירות מנהליות, היה לכם אי פעם בעיה עם זה בבית המשפט?

יפעת רווה: התחבטנו באמת אם צריך את הסעיף הזה.

יפעת רווה: אין מצב כזה שבאמת עשינו כזאת הפרדה דיכוטומית בתחומים אחרים.

יפעת רווה: אני מכירה את כל העבירות המנהליות שנעשו ב-10 השנים האחרונות.

יפעת רווה: זה סוג שונה של הסדר שעשינו.

יפעת רווה: זאת הסיבה שהוספנו את הסעיף.

יפעת רווה: יכול להיות שזה מובן מאליו.

יפעת רווה: שאלתי את ליאוניד.

יפעת רווה: בגדול, אפשר לשים את זה בהנחיות ויכול להיות שזה יהיה בסדר.

יפעת רווה: תגיד לי אם זה משהו שאפשר להסתפק בהנחיות.

יפעת רווה: יכול להיות שאפשר להסתפק בעניין הזה בהנחיות וזה לא מחויב מציאות שזה יהיה בחקיקה.

יפעת רווה: הרעיון היה לייעל את הדברים וכדי שלא יהיו ויכוחים.

יפעת רווה: אם ליאוניד יאמר לי שאפשר להסתדר בלי זה - - -

דוד רותם: לדעתי, עדיף לכם לעשות את זה בהנחיות כי אם אתם רואים שזה לא עובד, אתם יכולים לשנות את ההנחיות.

דוד רותם: כשזה בחקיקה, יש איזה רשע אחד שימרר לכם.

יפעת רווה: אם משרד הפנים אומר שזה בסדר שזה יהיה בהנחיות אז - - -

ליאוניד קוגן: אפשר 30 שניות?

דוד רותם: אל תיתן לי תשובה, תחשוב על זה לישיבה הבאה.

ליאוניד קוגן: אפשר להסתפק בסעיף הזה.

יפעת רווה: הסעיף הזה הוא לא אושיות ההצעה.

דוד רותם: אני יודע, אושיות ההצעה זה קנס מנהלי וסגירת תיקים מותנית.

יפעת רווה: נכון.

יפעת רווה: אפשר בלי הסעיף הזה, אנחנו נותנים תשובה על המקום.

דוד רותם: זה הרבה יותר חכם לכם.

דוד רותם: חבר הכנסת שי חרמש שלך לי מסרון מטוקיו.

דוד רותם: בגלל  שהוא שלח לי מסרון מטוקיו חשבתי שאני צריך ללכת נגדו ולא לקבל את ההצעה שלו כי למה הוא נוסע לטוקיו לבד ומשאיר אותי פה.

דוד רותם: לפי מה שהבנתי ממנו, הוא בא איתכם בדברים והגיע לכל מיני הסכמות.

דוד רותם: השאלה האם אתם יודעים מזה?

יפעת רווה: אולי מישהו יכול לפרט את ההסכמות?

גלעד סממה: או שפשוט נשאל אם מישהו דיבר עם שי חרמש?

דוד רותם: זה לא משנה.

דוד רותם: יכול להיות שלא הבנתי.

יפעת רווה: כדי שאבין איזו הסכמה ואיזה לא, אם אפשר שזה יובהר.

יפעת רווה: שלא בטעות אגיד משהו שהסכמנו ולהיפך.

יפעת רווה: המסמך שמראים לי עכשיו זה בדיוק הדבר שדיברנו עליו בתחילת הישיבה.

יפעת רווה: אני לא חושבת שהיה סיכום.

דוד רותם: לא הסכמתם?

יפעת רווה: לא. אין בעניין הזה הסכמה.

דוד רותם: הנה עוזרו של שי חרמש.

דוד רותם: קבלתי מסרון מטוקיו מתוכו הבנתי כאילו הגיעו להסכמות.

דוד רותם: משרד המשפטים אומר שהם לא הגיעו להסכמה.

דוד רותם: האם אדוני יודע משהו.

יפעת רווה: הבנו את המחלוקת.

אבי לב: עורכת הדין חקק שלחה את ההצעה.

אפרת חקק: זאת ההצעה של חבר הכנסת חרמש.

אבי לב: מה ששלחת, שי אמר שזה מצוין מבחינתו.

דוד רותם: זה מצוין מבחינתו אבל לא מצד משרד המשפטים.

דוד רותם: הם לא הסכימו עם זה.

דוד רותם: אני הבנתי שהגעתם להסכמה.

יפעת רווה: לא. קיבלתי העתק של המסמך אבל הסכמה אין.

דוד רותם: מה עוד נשאר לנו?

אפרת חקק: יש עניין של קנס כפול ומשולש לעבירות חוזרות.

דוד רותם: זה כשיבוא שי חרמש.

אפרת חקק: יש גם להעלות את קנס המקסימום בקנס לנושאי משרה, שזה סעיף 5.

דוד רותם: "נושא משרה חייב לפקח ולעשות כל שאפשר למניעת עבירות".

דוד רותם: מה זה מנהל פעיל בתאגיד אני יודע.

דוד רותם: מה זה שותף?

ליאוניד קוגן: שותף בשותפות רשומה.

דוד רותם: לא כתוב פה שותפות רשומה.

דוד רותם: שותפה לא חייבת להיות רשומה.

דוד רותם: אחריותו של שותף גם היא לא רשומה.

דוד רותם: יש לי 2% בשותפות באיזה עסק ושם מעסיקים עובדים זרים.

דוד רותם: אני אחראי?

יפעת רווה: שותף מוגבל.

דוד רותם: אני לא שותף מוגבל.

דוד רותם: את יודעת, לפעמים השותף הכי פעיל יש לו רק 2% בעסק, בעיקר בשותפויות שעוסקות בחיפושי נפט.

יפעת רווה: אני לא בתחום אז אני לא יודעת.

דוד רותם: את לא מכירה את דוח שישינסקי?

יפעת רווה: אשמח כשאפרוש.

יפעת רווה: איך הדברים האלה עובדים בפועל?

יפעת רווה: זה כבר קיים.

ליאוניד קוגן: זה קיים ובפועל זה עניין של ראיות.

ליאוניד קוגן: אם יש ראיות נגד נושא משרה.

דוד רותם: תראה איך אתה מגדיר נושא משרה "מנהל פעיל בתאגיד, שותף, למעט שותף מוגבל".

דוד רותם: אני מודה שאני שותף בעסק הזה.

דוד רותם: יש לי שם 2%.

דוד רותם: פעם ב-4 שנים אני בא לראות אם יש רווחים.

דוד רותם: זה כל החלק שלי בשותפות.

דוד רותם: לי יש קנס כפול פה?

ליאוניד קוגן: זה עניין של ראיות של העמדה לדין.

ליאוניד קוגן: נניח שפורמאלית הוא נכנס להגדרה של נושא משרה אבל בודקים אם הוא נושא משרה רלוונטי.

ליאוניד קוגן: אם הוא נושא משרה שאחראי לפיקוח לפי הוראות חוק עובדים זרים.

ליאוניד קוגן: עושים חקירה.

דוד רותם: בוא נקרא את סעיף 5. במקום נושא משרה נכתוב: "שותף חייב לפקח ולעשות כל שאפשר למניעת עבירות.

דוד רותם: המפר את חובתו כאמור, דינו כפל הקנס האמור בחוק העונשין".

יפעת רווה: הבעיה שאתה מעלה קיים כבר בסעיף היום.

יפעת רווה: זה לא איזה שינוי של ההצעה.

דוד רותם: אני יודע, אני רק רוצה לדעת אם אני גם משלם כפל קנס.

דוד רותם: זה שירשיעו אותי, זה בסדר, אבל עכשיו את מטילה עלי כפל קנס.

יפעת רווה: זאת באמת שאלה איך זה מופעל היום.

יפעת רווה: אני לא שמעתי על בעיות.

דוד רותם: הפעלתם את הסעיף הזה אי פעם?

ליאוניד קוגן: כן.

דוד רותם: תגיד לי נגד מי הפעלתם.

ליאוניד קוגן: בדיוק לפי ההגדרה, בכפוף לחומר הראיות.

דוד רותם: הכול טוב ויפה.

דוד רותם: הפעלתם את זה אי-פעם נגד שותפים בעסק או רק נגד המנהלים?

ליאוניד קוגן: למיטב ידיעתי כן.

ליאוניד קוגן: אין לי סיווג של ניתוחים בעניין הזה.

ליאוניד קוגן: אין לי נתונים.

ליאוניד קוגן: למיטב זכרוני וידיעתי כן.

יפעת רווה: מפסיקה שקראתי בנושא אבל לא בהקשר הזה, כשזה הופעל זה היה כלפי שותפים מהותיים.

דוד רותם: זה בסדר.

ליאוניד קוגן: כל תאגיד אנחנו בודקים.

יפעת רווה: אני לא רוצה לומר את המילים "שיקול דעת של התביעה".

דוד רותם: את רואה, זה מפחיד אותי.

דוד רותם: אני מחזיק 2% באיזו שותפות.

דוד רותם: מחר בבוקר אני הולך לעשות סגירת תיקים מותנית ואני נותן המון סמכות לתביעה.

דוד רותם: נגיד שזאת שותפות רשומה, אז מוציאים את רשימת השותפים.

דוד רותם: אני מקבל מכתב הביתה: אדוני, סעיף זה וזה, בוא תשלם קנס כך וכך, נסגור לך את התיק ואם לא מגישים כתב אישום.

דוד רותם: אני מודיע לך, אני עולה על האוטובוס, אחד לפני הראשון שיוצא בבוקר, כדי לעמוד אצלו בתור כדי לשים את השיק כמה שיותר מהר, רק על תגיש נגדי כתב אישום.

דוד רותם: כתב אישום זה דבר מפחיד.

יפעת רווה: אם כך, זאת בעיה שקיימת בעצם בכל הסעיפים של אחריות נושא משרה.

דוד רותם: השאלה האם בכל מקום כתוב שותף?

יפעת רווה: אני לא יודעת.

דוד רותם: פה זה קפץ לי לעין כי אני הולך להטיל עליו כפל קנס.

יפעת רווה: אפשר לבדוק את הדבר הזה.

יפעת רווה: אני חושבת שזה נוסח סטנדרטי, אבל אפשר לבדוק את זה.

ליאוניד קוגן: הוא גם לא יקבל מכתב לסגירה מותנית לפני שהוא ייחקר תחת אזהרה.

ליאוניד קוגן: זאת לא תהיה הפתעה לאף אחד.

דוד רותם: אני גם איחקר תחת אזהרה, תודה רבה, זה מאוד מעודד אותי.

דוד רותם: אני גם קורא את סעיף ב'.

דוד רותם: אני לא יודע מתי החוק הזה חוקק.

יפעת רווה: החוק חוקק בשנת 1991.

אפרת חקק: אבל הסעיף הוא מ-2000.

דוד רותם: לא חשוב, גם בשנת 2000 לא הייתי פה.

דוד רותם: "נעברה עבירה לפי סעיף 2 עד 4 בידי התאגיד, חזקה שנושא משרה הפר את חובתו האמורה בסעיף זה".

דוד רותם: זאת אומרת, חזקה שהשותף הפר את החובה.

דוד רותם: עכשיו לך תוכיח שיש לך אחות.

יפעת רווה: הסעיף הזה הוא סעיף סטנדרטי לחלוטין בכל הסעיפים של אחריות נושא משרה.

יפעת רווה: יכול להיות שצריך לשקול מחדש את הנושא של שותף.

יפעת רווה: זאת לא בעיה ספציפית לכאן.

יפעת רווה: מ הפרקטיקה לא שמעתי בעיות עם זה.

דוד רותם: יפעת, אני לא אומר שזאת בעיה ספציפית לכאן.

דוד רותם: עדיין, אני חושב, האם אני הולך להטיל על השותף הזה כפל קנס?

דוד רותם: יש לו כבר חזקה ויש לו הכול.

דוד רותם: עכשיו, נוסף לכל צרותנו, אני אטיל עליו כפל קנס.

דוד רותם: כמה זה כפל הקנס האמור בסעיף 61א(2).

יפעת רווה: בסביבות 50,000 שקלים.

יפעת רווה: זה כעונש מקסימום.

יפעת רווה: הפעם אנחנו מדברים על עונשי מקסימום.

יפעת רווה: אני מוכנה לבדוק את הנקודה הזאת יחד עם אפרת.

דוד רותם: זה הסעיף היחיד בחוק הזה שלא מפריע לי.

דוד רותם: הרי אנחנו יודעים שכיוון שזה עונש מקסימום, תראו לי איך אתם מקבלים את זה בבית המשפט.

דוד רותם: בסדר, זה יביא לכך שאנשים יעשו סגירת תיקים מותנית.

יפעת רווה: אחרי שהוועדה תעשה ועדת מעקב, נוכל לדווח.

דוד רותם: לא, תעשו לי טובה.

דוד רותם: בימי ראשון וחמישי אני עמוס.

דוד רותם: עוד משהו חוץ מהתשובות שאתם צריכים לתת לי?

דוד רותם: מה קורה עם תקציבים?

דוד רותם: ליאוניד, אתה יודע משהו.

דורית ואג: יש נציג ממשרד האוצר.

דוד רותם: משרד האוצר, בבקשה.

עמית סדן: תקציבים למה?

דוד רותם: ל-150 עובדים שסיפרו לי שצריך כדי להפעיל את החוק הזה.

גלעד סממה: 68.

עמית סדן: אין לי עדיין משהו חדש להוסיף על מה שנאמר בפעם הקודמת.

עמית סדן: יוסי אדלשטיין בשיתוף עם ליאוניד צריכים להציג לנו את התמונה הכוללת של כמה תקנים נוספים הם צריכים, בין עם בהסטות פנימיות ובין עם בתקנים תוספתיים.

עמית סדן: אנחנו ערוכים להרחבה של התקנים שלהם באופן ניכר.

עמית סדן: לא ברור עדיין כמה יצטרכו בהסטות פנימיות וכמה תוספתיים.

דוד רותם: בקיצור, אתה חוזר ואומר לי, כמו בכמה חוקים.

דוד רותם: אמרו לי שהחוקים הם מאוד דחופים, אבל בעצם אתה אומר לי שאני טוחן מים כי עדיין לא יודעים כמה תקנים צריך.

דוד רותם: ליאוניד יודע אבל יוסי אדלשטיין עוד לא יודע כמה תקנים הוא צריך, אתה עוד לא יודע כמה תקנים הוא צריך ואתה לא יודע כמה תקנים אתה תיתן לו.

דוד רותם: בעצם יהיה לנו חוק ואף אחד לא יפעיל אותו, חבל על הזמן.

עמית סדן: הנושא הזה מאוד חשוב גם לנו.

דוד רותם: אני רואה פה את כמות הקנסות, אתם תחגגו.

עמית סדן: אבל, אנחנו צריכים לפני זה – יש תכנית עבודה ל-2011 שיוסי אדלשטיין עובד עליה, שאמורה להתחיל לעבוד ב-2011.

עמית סדן: לפיכך אנחנו מצפים – אני לא אדבר בשם יוסי אדלשטיין אבל אני יודע שהוא בשלבי סיום של הכנת התכנית ביחד עם אמנון בן עמי.

עמית סדן: הם יבואו אלינו עם דרישה ואנחנו נתקצב את מה שנדרש בשביל לקיים את החוק.

דוד רותם: מה שהם יבקשו אתם תתקצבו?

דוד רותם: זאת הצהרה של האוצר לפרוטוקול?

עמית סדן: לא מה שהם יבקשו.

עמית סדן: אנחנו כמובן נצטרך לשקול ולראות שהדברים מוצדקים.

דוד רותם: הם יכינו את התכנית.

דוד רותם: אנחנו כבר נמצאים בנובמבר.

דוד רותם: הם יעבירו לכם את התכנית במחצית נובמבר.

דוד רותם: כמה זמן אתם תשקלו את זה?

עמית סדן: נקיים איתם ישיבה ונראה.

עמית סדן: אני לא רוצה עכשיו להתחייב לך - - -

דוד רותם: אני כבר מכיר את הסיפור של לקיים ישיבה עם האוצר.

דוד רותם: אתה יודע, אומרים לי לתאם עם האוצר איזו הצעת חוק.

דוד רותם: אני יושב עם האוצר ישיבה אחת: שמענו, נבדוק נחזור אליך.

דוד רותם: מאז החליפו לי 3 פעמים את מספר הטלפון ועוד לא חזרו אלי.

עמית סדן: בשל העובדה שזה נושא שאנחנו מאוד רוצים לקדם ואנחנו מאוד דוחפים אכיפה בנושא, אנחנו נעשה את הדברים במהירות האפשרית.

דוד רותם: יש סיכוי שזה ייכנס לתקציב 2011.

עמית סדן: תקציב 2011 כבר הוגש.

דוד רותם: אתם יכולים להגיש עוד שינויים והסתייגויות.

עמית סדן: עד כמה שידוע לי זה בעייתי לעשות את זה.

עמית סדן: להעביר פניה תקציבית זה לא עניין שאורך הרבה זמן.

עמית סדן: אנחנו נקיים ישיבות מהירות, נקבל החלטות, נחתוך ומה שצריך להוסיף נוסיף.

עמית סדן: מכיוון שזה נושא שמאוד מאוד חשוב לנו, אנחנו גם נעשה מאמצים שזה יקרה מאוד מהר.

עמית סדן: אני לא יכול להתחייב על זמנים ולא על כמויות.

דוד רותם: זה מה שמטריד אותי.

דוד רותם: אני חושב על חוק שהוא חוק מסובך.

דוד רותם: אני יושב עליו כבר כמה ישיבות.

דוד רותם: יצא לי אחר-כך כמו כל מיני חוקים במשרד העבודה ורווחה, שהשר הרצוג מודיע לי שזה מאוד חשוב לו ושזה יציל את המדינה.

דוד רותם: אחר-כך הוא מקבל 150 תקנים אז בחוקים החשובים הוא שם 8.

עמית סדן: אין לי מה להוסיף.

עמית סדן: אין לי נתונים חדשים כרגע.

עמית סדן: לא ישבנו איתם עדיין על התכנית של 2011.

דוד רותם: לשכת שר המשפטים, האם אדוני יכול להגיד לי מתי תהיה תכנית מוכנה ומתי יהיו ישיבות?

גלעד סממה: אני בקשר עם משרד האוצר בנושא הזה.

גלעד סממה: אני אומר את זה בצורה הכי פשוטה.

גלעד סממה: אין צורך להעביר חוק שאחר-כך לא ייאכף בצורה מרבית.

דוד רותם: אני מסכים איתך לחלוטין.

גלעד סממה: אני יודע שיוסי אדלשטיין אמור להעביר את התכנית שלו כדי בעצם להגיד לאוצר כמה תקנים יומרו מתוך אותו משרד לטובת העניין הזה.

גלעד סממה: לאחר מכן האוצר צריך לבוא ולתקצב את שאר התקנים.

גלעד סממה: אני רואה שאנחנו לקראת סיום ההסדרים המשפטיים.

גלעד סממה: אני לא רואה מקום שאנחנו נמשיך להתקדם בלי שנסגור את הסוגיה הזאת.

גלעד סממה: זאת סוגיה חשובה.

גלעד סממה: עבדנו על החוק הזה.

גלעד סממה: זה חוק לא פשוט, כמו שאתם רואים.

גלעד סממה: אני מודע לזה שהאוצר ויוסי אדלשטיין עובדים על זה וזה מתקדם, אבל אני חושב שצריך ללחוץ על הדוושה.

גלעד סממה: אני אומר את זה עם הקלפים על השולחן.

דוד רותם: אני מאוד מודה לאדוני.

דוד רותם: רבותיי, כשתהיו מוכנים, תודיעו לי.

עמית סדן: במהלך הזמן נסגור את כל הפערים שנפתחו ולגשר עליהם.

דוד רותם: אני אקבל מהם תשובות.

עמית סדן: אפשר לעבוד עם שני הדברים ולא צריך לעכב אחד עד שיהיה השני.

גלעד סממה: אדוני היושב ראש, אתה כמובן יודע שיש לנו עשרות חוקים על שולחנך.

גלעד סממה: אגב, לא פחות חשובים מהחוק הזה.

דוד רותם: קבעתי סט מרתון מעוד חודשיים של כל החוקים שלכם.

דוד רותם: יפעת, יש כמה נושאים שאתם צריכים לתת תשובות.

דוד רותם: תבדקו ותעבירו לנו תשובות בכתב ואז נראה איך אפשר לקדם את זה.

יפעת רווה: יש 3 נושאים שרשמתי לעצמי: נושא של החרגה של הנכים ואנשים סיעודיים, נושא של העברת החזקה והנושא של שותף ואחריות נושא משרה.

דוד רותם: נכון.

דוד רותם: כששי חרמש יחזור אני אשלח אותו אליך.

דוד רותם: תדברו איתו.

סער פאוקר: רציתי להבהיר, הקנס המינימאלי שמוצע כאן בהצעת החוק לגבי חקלאים, לגבי כל מי שמעסיק עובדים זרים במסגרת משלח ידו, בין אם הוא תאגיד ובין אם הוא יחד, הוא 25,000 שקלים ולא 10,000 שקלים.

יפעת רווה: נכון

דוד רותם: תודה רבה, הישיבה נעולה.