ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 275, 2010-11-23 09:00

דוד רותם: הצעת חוק החברות (תיקון מס' 12) (ייעול הממשל התאגידי), התש"ע-2010.

דוד רותם: אנחנו נמשיך את הדיון.

דוד רותם: אני רוצה להודות לאלה ששלחו את ההערות שלהם, בעיקר לאיגוד הבנקים שנזכר אתמול לשלוח את זה.

דוד רותם: האם אתם חושבים שאני יכול בפחות מחצי יום לקרוא?

דוד רותם: אם אתם רוצים שאני אתייחס ברצינות להערות שלכם, תנו לי להספיק לקרוא אותן.

דוד רותם: כששולחים אותן יום לפני הדיון זה קצת קשה.

אלעזר שטרן: הנושא הראשון הוא זהות הדירקטור.

מרים אילני: אנחנו נתחיל עם ההגדרה של דירקטור.

דנה נויפלד: הצעת חוק החברות (תיקון מס'...

דנה נויפלד: ( ייעול הממשלה תאגידי), התש"ע-2010.

דנה נויפלד: תיקון סעיף 1 בחוק החברות, התשנ"ט-1999 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 1 – (1) בהגדרה "דירקטור", הסיפה החל במילים "ומי שמשמש" – תימחק; (2) אחרי ההגדרה "דירקטור" יבוא" "דירקטור בלתי תלוי" – דירקטור חיצוני או דירקטור שמתקיימים לגביו התנאים המפורטים להלן, אשר מונה או סווג ככזה לפי הוראות פרק ראשון חלק שישי: (1) מתקיימים לגביו תנאי הכשירות למינוי דירקטור חיצוני הקבועים בסעיף 240(ב) עד (ו) וועדת הביקורת אישרה זאת; (2) הוא אינו מכהן כדירקטור בחברה מעל תשע שנים רצופות, ולעניין זה לא יראו בהפסקת כהונה שאינה עולה על שנתיים כמפסיקה את רצף הכהונה;"; (3) בהגדרה "נושא משרה", אחרי "תפקיד כאמור בחברה" יבוא "למעט תפקיד של דירקטור"; (4) בהגדרה "עניין אישי" בסופה יבוא "לרבות עניין אישי של אדם המצביע על פי ייפוי כוח שניתן לו מאת אדם זר אחר אף אם אין לו עניין אישי וכן יראו הצבעה של מי שקיבל ייפוי כוח להצביע בשם מי שיש לו עניין אישי כהצבעה של בעל העניין אישי, והכל, בין אם שיקול הדעת בהצבעה הינו בידי המצביע ובין אם לאו" (5) בהגדרה "קרוב", במקום "או צאצא" יבוא "וכן צאצא, אח, אחות או הורה";     תיקון סעיף 106.

דנה נויפלד: בסעיף 106 לחוק העיקרי – (1) בכותרת השוליים, במקום "הסכמי הצבעה" יבוא "שיקול דעת עצמאי והסכמי הצבעה"; (2) האמור בו יסומן "(א)" ובו, אחרי "בכשירותו ככזה" יבוא "יפעיל שיקול דעת עצמאי בהצבעה בדירקטוריון" ואחרי "ויראו" יבוא "באי הפעלת שיקול דעת עצמאי כאמור או"; (3) אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(ב) לא ימלא אדם תפקיד מתפקידיו של דירקטור אם הוא לא מונה כדין לתפקיד דירקטור ולא יפגע בשיקול הדעת העצמאי של דירקטור; (ג) מבלי לגרוע מהוראות כל דין, יחולו על מי שהפר את הוראת סעיף קטן (ב), החובות והאחריות החלות על דירקטורים לפי כל דין.

דנה נויפלד: "

מרים אילני: ההגדרה של דירקטור אומרת כך: חבר בדירקטוריון של חברה ומי שמשמש בפועל בתפקיד דירקטור, יהיה תוארו אשר יהא.

מרים אילני: הכוונה של הסיפה של הסעיף הייתה להגיד שגם אם אדם לא מונה כדין אבל נותן הוראות לאדם אחר - מה שנקרא בספרות דירקטור צללים - יראו אותו כדירקטור.

מרים אילני: הכוונה הייתה להטיל עליו את החובות של דירקטור, כמו למשל חובות דיווח, חובות פיקוח לפי חוק ניירות ערך.

מרים אילני: מה שיוצא מההגדרה זה מצב אבסורדי.

מרים אילני: אנחנו אומרים שזה בסדר שהוא יהיה דירקטור, למרות שהוא לא מונה כדין ואין שקיפות בהליך המינוי.

מרים אילני: זה יוצר לגיטימציה לדירקטור צללים שאנחנו לא רוצים לתת.

מרים אילני: אנחנו מבקשים למחוק את ההגדרה בסיפה של הסעיף ולהוסיף אותה בסעיף 106.

מרים אילני: סעיף 106 עוסק היום בהסכמי הצבעה.

מרים אילני: כל הרעיון של איסור הסכמי הצבעה בין דירקטורים בא להגיד שדירקטור חייב להפעיל שיקול דעת עצמאי.

מרים אילני: לתוך הסעיף הזה התחברנו והצהרנו שדירקטור חייב להפעיל שיקול דעת עצמאי.

מרים אילני: היום זה לא מופיע בחוק.

מרים אילני: זה עיקרון יסוד בדיני חברות.

מרים אילני: כששואלים אותנו איפה בחוק החברות יש את עיקרון שיקול הדעת העצמאי של הדירקטור, אנחנו אומרים שזה עולה מסעיף 106, שזה עולה מהפרדת התפקידים של האורגנים, שזה עולה מחובות הזהירות והאמון של האורגנים.

מרים אילני: אין לנו סעיף שמצהיר על העיקרון הזה, לכן  הכנסנו אותו בסעיף 106.

מרים אילני: בנוסף הכנסנו בסעיף 106 את ההוראה שאומרת שאסור לאדם להיות דירקטור צללים.

מרים אילני: אם אתה דירקטור צללים חלות עליך החובות שחלות על דירקטור.

מרים אילני: לא נתנו את הלגיטימציה לתופעה של דירקטור צללים.

מרים אילני: זה מה שהתיקון שהקראנו בא להגיד.

דוד רותם: מה שנקרא בעברית כאילו, יעני ישראבלוף.

דוד רותם: את אומרת שאת לא נותנת לגיטימציה, אבל אם יש  דירקטור צללים חלה עליו כל האחריות.

מרים אילני: הוא לא נחשב דירקטור.

מרים אילני: יש פה הצהרה.

דוד רותם: גם אדם שהוא דירקטור צללים לא נחשב כדירקטור.

מרים אילני: הוא בהגדרה.

דוד רותם: הוא לא משמש כדירקטור.

דוד רותם: הוא רק נותן הוראות.

מרים אילני: הוא נחשב בהגדרה כדירקטור לכל דבר ועניין.

מרים אילני: הוא מופיע בהגדרה של דירקטור.

דוד רותם: כתוב "ומי שמשמש"?

מרים אילני: כן.

דוד רותם: הוא לא משמש כדירקטור.

דוד רותם: אם הוא לא נבחר כדין, הוא לא יכול לשמש כדירקטור.

מרים אילני: את ההגדרה של מי שמשמש בפועל כדירקטור, יהיה תוארו אשר יהיה, אנחנו רואים כהגדרה של דירקטור צללים.

מרים אילני: גם אם לא מונה כדין, הוא בפועל עושה את התפקיד הזה.

דוד רותם: אתם הופכים את כל היועצים המשפטיים שהיו עד עכשיו דירקטורים צללים.

דוד רותם: .

מרים אילני: זה לא בא לפתור את הבעיה של היועצים המשפטיים, זה בא לפתור את הבעיה של בעל שליטה שאומר שהוא לא דירקטור, שלא חלות עליו החובות של הדירקטור, שהוא לא מונה כדין כדירקטור.

מרים אילני: הוא נותן הוראות בדרך עקיפה לכל מיני אנשים.

מרים אילני: הוא אומר להם איך להצביע, הוא אומר להם מה לעשות.

מרים אילני: זה בא לפתור את התופעה הזאת של בעלי שליטה שלא רוצים לקחת על עצמם אחריות של דירקטור.

דוד רותם: את לא פותרת, כי בעצם את אומרת שהוא לא ייקרא דירקטור.

מרים אילני: אני אוסרת עליו לפעול ככה.

מרים אילני: היום אין איסור כזה.

מרים אילני: אני אוסרת על בעל השליטה לפעול כדירקטור בלי מינוי רשמי.

דוד רותם: מה השיניים?

שיראל גוטמן עמירה: ההבדל המשמעותי בין המצב היום למצב שהיה לפני תיקון החוק זה שלפני תיקון החוק לדירקטור היו גם זכויות וגם חובות.

שיראל גוטמן עמירה: הייתה לו זכות לקבלת שיפוי בעניינים מסוימים, הייתה לו זכות לקבל ייעוץ אם הוא רצה.

שיראל גוטמן עמירה: התיקון אומר שאם אתה דירקטור צללים, שזה אסור לפי הדין ולכן זאת הפרת חובה חקוקה, כל האחריות מכוח החברות תחול עליך.

שיראל גוטמן עמירה: אתה תוכל להיתבע בגין הפרת החובות שחלות על דירקטור ומהזכויות לא תוכל ליהנות.

שיראל גוטמן עמירה: אלו השיניים.

דוד רותם: אלו לא שיניים.

דוד רותם: את אומרת לי שאסור לי לפעול כך, אבל אם אני אפעל כך אפשר יהיה לתבוע אותי.

דוד רותם: באיזו שהיא דרך את מכירה באחריות שלי כי פעלתי כדירקטור.

מוטי ארד: רק לחומרה, לא לקולה.

מוטי ארד: אין לך ביטוח כי אתה לא דירקטור.

דוד רותם: כשאני בעל שליטה בחברה אני אסתדר עם הביטוח במקום אחר.

מוטי ארד: הוא חשוף לתביעה נגזרת ולתביעה ייצוגית.

שיראל גוטמן עמירה: עד היום ניתן היה לבוא ולהגיד שאי אפשר לתבוע אותי כי אני לא דירקטור, אין לי חובות אמונים וזהירות.

שיראל גוטמן עמירה: היום לא ניתן יהיה לטעון את זה.

גד סואן: זה נובע גם מהחובות שמוטלות על הדירקטור.

גד סואן: הוא צריך לפעול לפי שיקול דעת עצמאי.

דוד רותם: מה זה שיקול דעת עצמאי?

גד סואן: לא לקבל הוראות של מישהו מלמעלה.

דוד רותם: למען מי הוא צריך לפעול?

דוד רותם: למען החברה?

גד סואן: לטובת החברה.

דוד רותם: מה זאת טובת החברה?

גד סואן: הוא צריך להבין מה טובת החברה.

דוד רותם: מכיוון שאני דירקטור, הוכשרתי כדין ויש בעל שליטה שעזר לי להיבחר, אז שיקול הדעת שלי זאת טובת החברה.

לילך שמע זלטוקרילוב: אנחנו מבקשים להוסיף כאן איזו שהיא נקודה והבהרה שנדרשת לגבי תאגידים בנקאיים בנוגע לשאלה מה הוא שיקול דעת עצמאי.

לילך שמע זלטוקרילוב: אנחנו מבקשים להוסיף שלא יהיה בכך כדי לגרוע בשיקול הדעת העצמאי כאשר דירקטור שוקל את טובת הקבוצה הבנקאית.

לילך שמע זלטוקרילוב: לאחרונה הייתה טיוטת חוזר 301 של הפיקוח על הבנקים.

לילך שמע זלטוקרילוב: סעיף 10 לטיוטה מפרט את הגישה של הפיקוח על הבנקים בכל הנוגע לניהול הקבוצתי בקבוצה הבנקאית.

לילך שמע זלטוקרילוב: אנחנו עוסקים רק בקבוצה הבנקאית, אנחנו לא באים לדבר על כל דירקטור.

לילך שמע זלטוקרילוב: החוזר הזה ידוע ומוכר גם לחבריי שכתבו.

לילך שמע זלטוקרילוב: אני יודעת שההערה הזאת הופיעה קודם.

לילך שמע זלטוקרילוב: חיכינו לטיוטה של אתמול כדי לוודא שהניואנס הזה נכנס.

לילך שמע זלטוקרילוב: אם הוא לא נכנס, אנחנו נבקש שהוא ייכנס.

לילך שמע זלטוקרילוב: זה משהו שקיים מקדמא דנן בנוגע לקבוצה הבנקאית.

לילך שמע זלטוקרילוב: חברת האם מופקדת על קביעת האסטרטגיה והמדיניות הכוללת של הקבוצה.

לילך שמע זלטוקרילוב: לשאלה העובדתית והפרקטית של האם הנושאים האלה מוכרים והאם הם נדונו, הטיוטה הועברה לנציגי רשות ניירות ערך.

לילך שמע זלטוקרילוב: הנושא ידוע ומוכר.

לילך שמע זלטוקרילוב: תפישת הפיקוח על הבנקים לגבי הניהול של הקבוצה הבנקאית ידוע.

שיראל גוטמן עמירה: הדיונים בינינו לא הסתיימו כיוון שחוזר 301 הוא לא חלק מתיקון 12 לחוק החברות.

שיראל גוטמן עמירה: אחת ההערות הכלליות שלנו לחוזר הייתה שלא ניתן להחריג את הקבוצות הבנקאיות מחוק החברות.

שיראל גוטמן עמירה: מותר בוודאי להוסיף כללי ממשל תאגידי נוספים.

שיראל גוטמן עמירה: הניסיון לייצר עוף אחר שנקרא בנק שעליו לא חלים כללים מנדטוריים שחלים על תאגידים.

שיראל גוטמן עמירה: .

דוד רותם: אם אתם חושבים שהפכתי להיות השר מיקי איתן שעושה סדר בין הגופים הממשלתיים טעיתם בכתובת.

מרים אילני: אנחנו מתנגדים לזה בתוקף.

מרים אילני: זה לא היה בוועדת שרים.

מרים אילני: זה לא יעלה עכשיו.

מרים אילני: ההתנגדות שלנו היא עקרונית.

דוד רותם: זה בסדר שאתם מתנגדים בתוקף, אבל בשאלה אם זה יעלה או לא יעלה אתם לא מחליטים.

מרים אילני: מטעם הממשלה זה לא יעלה.

מרים אילני: הם היו אמורים להעלות את זה בוועדת שרים.

מרים אילני: ההתנגדות המהותית שלנו זה שחובת הזהירות של הדירקטור היא פר חברה, היא לא לפי קונצרן.

מרים אילני: דווקא בשוק השליטה שלנו  בישראל להגיד שטובת הקונצרן בכללותו תילקח בחשבון בחברות הבנות זאת בעיה מאוד מרכזית.

מרים אילני: אנחנו מתנגדים  לזה.

לילך שמע זלטוקרילוב: אנחנו לא חולקים בשום צורה על החוזר או על דברי ההסבר לחוזר.

לילך שמע זלטוקרילוב: אנחנו לא חלקנו בשום מקום על התפישה.

דוד רותם: אני יכול להוסיף את הסעיף הזה, רק תדעי שהם ירשמו הסתייגות לסעיף הזה והוא ייפול.

דוד רותם: אם הוא ייפול את שמה את כל החוזר שלך בסימן שאלה.

לילך שמע זלטוקרילוב: אנחנו לא חלקנו.

לילך שמע זלטוקרילוב: זה לא עומד על סדר היום לקחת ולשים בצד את כללי הממשל התאגידי הכלליים  ולהגיד שלתאגידים הבנקאיים יש כללים משל עצמם.

לילך שמע זלטוקרילוב: זה לא דבר שעומד על סדר היום.

לילך שמע זלטוקרילוב: נהפוך הוא.

לילך שמע זלטוקרילוב: במבחן הזמן יסתבר שהפיקוח על הבנקים הוא דווקא המחמיר בנושא של הכללים הנוגעים לממשל התאגידי.

לילך שמע זלטוקרילוב: אני לא חושבת שזה דבר שאפשר להגיד.

לילך שמע זלטוקרילוב: החוזר מתייחס ספציפית לאחריות של כל חברה שעומדת בפני עצמה ולחובתו של הדירקטור לשקול את טובת החברה גם בחברת האם וגם בחברת הבת.

לילך שמע זלטוקרילוב: אין על כך התניה.

לילך שמע זלטוקרילוב: כל מה שביקשנו להוסיף זה שבשעה שדירקטור, בין בתאגיד האם ובין בתאגיד הבת, לוקח בחשבון את היציבות של כלל הקבוצה, לא יהיה בכך כדי לפגוע בשיקול הדעת העצמאי שלו ולהפוך אותו למפר חובת אמונים.

לילך שמע זלטוקרילוב: צריך להבין במה מדובר כאן.

דוד רותם: את רוצה שאני אפרש את החוק כדי שכשזה יגיע לבית המשפט אני אגיד לו למה אני מתכוון?

לילך שמע זלטוקרילוב: אנחנו רוצים לעשות את האיזונים הראויים.

דוד רותם: תציעו לי הצעת נוסח שאני אכניס לחוק.

דנה נויפלד: אולי נשכנע את אדוני שההערה הזאת היא לא הערה במקומה.

דוד רותם: כל הערה היא במקומה.

דוד רותם: כל אחד יכול להעיר מה שהוא רוצה.

מרים אילני: זה לא אומר שהוועדה מקבלת את ההערות של כולם.

דוד רותם: לא אמרתי שאני מקבל את ההערה.

דוד רותם: אמרתי שאני אכניס את זה.

דוד רותם: תהיה על זה הצבעה.

דוד רותם: יכול להיות שזה ייפול.

מרים אילני: זה יכול להיות על כל הערה.

דוד רותם: כל הערה שתיראה לי רצינית אני אכניס ואצביע עליה.

דוד רותם: ייתכן והיא תעבור, ייתכן שלא תעבור.

מרים אילני: בעניין הזה אין הבדל בין בנקים לחברות אחרות.

דוד רותם: יש פה עכשיו רק 2 מצביעים.

דוד רותם: כשנגיע להצבעה תבואו עם רשימה למה אתם מתנגדים.

דוד רותם: כולם יהיו כדי להצביע.

דוד רותם: נציגי המדינה בחברות ציבוריות יפעילו שיקול דעת עצמאי?

דוד רותם: מה זה הפעלת שיקול דעת עצמאי?

דוד רותם: הממונה על התקציבים הוא חבר בכמה דירקטורים.

דוד רותם: מה זאת אומרת הוא יפעיל שיקול דעת עצמאי?

דוד רותם: הוא לא יהיה כפוף להנחיות הממשלה, להנחיות המדינה?

מרים אילני: הוא כפוף להנחיות הממשלה מבחינת האסטרטגיה.

מרים אילני: פר חלטה הוא צריך להפעיל שיקול דעת עצמאי.

דוד רותם: האם לטובת החברה, או אם היא עולה בקנה אחד עם החלטות הממשלה?

מרים אילני: אם החלטות הממשלה הן לא עסקיות יש לנו את החריג בחוק החברות הממשלתיות מתי אתה יכול לסטות משיקול הדעת העסקי.

דוד רותם: ניקח לדוגמה קביעת שכר של דירקטור.

דוד רותם: הממשלה רוצה להוריד את השכר במשק.

דוד רותם: הוא יכול להתחשב בזה, או שהוא צריך להגיד שלאחד מוכשר צריך לשלם משכורת מעל?

דוד רותם: אתם מבינים מה אתם עושים לנציג הממשלה?

דוד רותם: אתם מעמידים אותו לפעמים בסתירה פנימית בין התפקיד שלו בממשלה לתפקיד שלו בדירקטוריון.

מרים אילני: האיזון הזה מאוד קשה.

דוד רותם: אני לא בטוח שזה אפשרי.

דוד רותם: אחר כך הוא יבוא אלי לוועדת כספים ויסביר לי למה הוא חושב שצריך לעשות ככה בחוק.

דוד רותם: אני אגיד לו שאתמול הוא הצביע נגד זה.

דוד רותם: אתם מעמידים אותו במצב בלתי אפשרי.

דוד רותם: אני חושב שצריך למצוא איזה שהוא פתרון לגבי נציגי הממשלה בחברות האלו.

שלמה לנדרס: דירקטור זה כבר לא תפקיד של כיבודים.

שלמה לנדרס: גם בחקיקה וגם בפסיקה מובהר במפורש.

שלמה לנדרס: דירקטור אמור להפעיל שיקול דעת עצמאי, אמור לחתום על תצהיר כשהוא מתמנה לגבי הכשירות המקצועית שלו, על זה שיש לו זמן להקדיש לתפקיד הזה.

שלמה לנדרס: לפעמים נדרשת ממנו מומחיות פיננסית וחשבונאית מיוחדת.

שלמה לנדרס: אנחנו מפקידים בידיו את האחריות להיות דירקטור מטעם בעלי המניות.

שלמה לנדרס: אנחנו מטילים עליו שורה ארוכה של חובות.

שלמה לנדרס: אנחנו מנסים לזהות כל מיני מטרות כדי למנוע מהן להשפיע עליו.

שלמה לנדרס: זה איננו אפשרי מלכתחילה.

שלמה לנדרס: בשום מקום לא כתוב שאסור למישהו להורות הוראה לשופט.

שלמה לנדרס: ההנחה היא ששופט מסוגל להחליט באופן עצמאי לפי מה שעומד לפניו.

דוד רותם: כתוב בחוק שאין על השופט אלא מרותו של הדין.

שלמה לנדרס: אין איסור על כל שאר האנשים לא להורות לשופט הוראה.

דוד רותם: אין הוראה שעוסקת באנשים אחרים.

שלמה לנדרס: מהותו של הדין על הדירקטור זה גם חובת האמון שלו, חובת הזהירות שלו, אחריותו לטובת החברה.

שלמה לנדרס: דירקטור משתתף בישיבות דירקטוריון, מצביע הצבעות, שוקל, מבקש למנות מומחים, מאשר עסקאות.

שלמה לנדרס: איך אפשר מבחינה פרקטית לראות מישהו שימלא את תפקידיו?

מרים אילני: איך אתה מסביר את ההגדרה של דירקטור שקיימת היום?

מרים אילני: העברנו את ההגדרה של הדירקטור שאומרת לגיטימי להגדרה שאומרת שאסור.

שלמה לנדרס: גם עם ההגדרה של היום אני לא חי בשלום.

שלמה לנדרס: אנחנו לא צריכים להתמודד כאן עם הוראות עמומות מהסוג הזה של ימלא תפקיד או לא ימלא תפקיד בשעה שיש לנו אנשים מיומנים, מוכשרים שהכריזו על עצמם ככאלה למלא את התפקיד.

מרים אילני: הגדרה של דירקטור בלתי תלוי נמצאת היום בסעיף 219ה.

מרים אילני: מה שאנחנו עושים זה מעבירים את זה מהסעיף לסעיף ההגדרות כדי שזה יהיה רלוונטי גם לתוספת וגם להרכב של ועדת הביקורת.

מרים אילני: אין פה שינוי מהותי בהגדרה.

מרים אילני: צריך למעט את התפקיד של דירקטור מההגדרה של נושא משרה, כי כתוב שם שיהיה תוארו אשר יהיה.

מרים אילני: הנושא של עניין אישי רלוונטי לעסקאות בין החברה לבעל השליטה בה.

מרים אילני: רצינו להבהיר פה שכשיש פער בין מי שמצביע בפועל לבין מי שיש לו את העניין האישי אנחנו נראה בשני הכיוונים עניין אישי.

מרים אילני: ראינו את זה בפסק דין אייזברג .

מרים אילני: אנחנו בעצם מחילים פה את פסק דין אייזברג.

מרים אילני: בפסק דין אלגור נשאלה השאלה מבחינת הכיוון ההפוך, זאת אומרת שכאשר בעל העניין מאציל את שיקול הדעת לאדם אחר אם יש בזה כדי להפריד ביניהם.

מרים אילני: אנחנו חושבים שזה פוגם מאוד בכל הרציונאל של העניין האישי.

מרים אילני: אנחנו רוצים להבהיר פה שזה לא ינתק את העניין האישי ברגע שאתה מאציל את שיקול הדעת בהצבעה לאדם אחר.

מרים אילני: בהגדרת קרוב אנחנו עושים תמונת ראי לאח של בן הזוג ולהורה של בן הזוג.

מרים אילני: זאת תמונת ראי שהייתה חסרה ואנחנו מרחיבים אותה.

דוד רותם: בסעיף הזה של נושא משרה אני יודע למה אתם מתכוונים, אבל אני גם מכיר את אלה שהולכים להיות שופטים.

דוד רותם: הם לא תמיד מפרשים את מה שאתם חושבים.

דוד רותם: כשאתם כותבים בהגדרת נושא משרה למעט תפקיד של דירקטור, אל תהיו בטוחים שזאת תהיה הפרשנות.

דוד רותם: פרשנות זה דבר מסוכן.

דוד רותם: לדעתי אתם צריכים לנסח את זה אחרת, כי אחרת אתם עלולים להגיע למצב שיהיה איזה שופט חכם, רציני, שיכתוב 84 חוברות למה דירקטור הוא לא נושא משרה כי כתוב למעט ממלא תפקיד של דירקטור.

דוד רותם: יהיה גם אחד כזה.

דוד רותם: אנחנו לא יודעים מי האנשים שמתמנים לשופטים.

מרים אילני: זה רק לעניין הסיפה.

מרים אילני: אנחנו נבדוק את זה מבחינת הנוסח כדי ששופט לא יכתוב פרשנות אחרת.

דנה נויפלד: תיקון 235.

דנה נויפלד: בסעיף 235 לחוק העיקרי, אחרי "כדירקטור" יבוא "בחברה פרטית".

מרים אילני: החוק מאפשר גם לחברה להיות דירקטור.

מרים אילני: יש בעיה מבחינת השקיפות של הליך המינוי.

מרים אילני: אם החברה היא דירקטור, אז בתוך החברה עצמה אפשר להחליף את הנציג בלי הודעה לאסיפה כללית להחלפת דירקטור, בלי הודעה לציבור.

מרים אילני: אנחנו מבקשים פה לעשות אבחנה ולהגיד שאם החברה היא חברה פרטית, אפשר יהיה למנות חברה כדירקטור.

מרים אילני: כאשר החברה היא חברה ציבורית, אז רק אדם בשר ודם יוכל להיות דירקטור.

מרים אילני: יש כאלה סעיפים בחוק האוסטרלי.

דוד רותם: מדינת ישראל היא לא דירקטור?

מרים אילני: לא.

דוד רותם: היא נושא משרה?

דוד רותם: הממונה על התקציבים משמש כדירקטור בחברות.

מרים אילני: זו לא המדינה, זה אדם ספציפי שמונה.

דוד רותם: זה לא אדם ספציפי, זה הממונה על התקציבים.

דוד רותם: אני יכול להחליף אותו כל יומיים.

מרים אילני: זה נכון בתור תפקיד.

מרים אילני: עדיין המדינה היא לא דירקטור.

דוד רותם: הממונה על התקציבים זה לא בן אדם, זה תפקיד.

דוד רותם: אין הבדל אם זה המדינה או תפקיד.

דנה נויפלד: הוא עדיין אדם בשר ודם.

דוד רותם: אל תירו לעצמכם ברגליים.

דוד רותם: תזכרו שיש גם מדינה.

מרים אילני: בחברות פרטיות זה אפשרי.

דוד רותם: עזבי חברות פרטיות.

מרים אילני: אנחנו לא מכירים מקרה שבו יש נציג של המדינה בחברה ציבורית.

דוד רותם: בשבוע שעבר דיברנו על שתי חברות כאלו.

דוד רותם: בוודאי שיש.

גד סואן: יש בחברות ממשלתיות.

גד סואן: יכולים להיות גם בחברות ציבוריות.

מרים אילני: אנחנו נבדוק את זה.

מרים אילני: אנחנו נצטרך לראות אם זה דווקא התפקיד ולא האדם.

מרים אילני: אנחנו מכירים שזה האדם.

דוד רותם: מה פתאום זה האדם?

דוד רותם: בהגדרות כתוב שבחברה זו הדירקטור הוא הממונה  על התקציבים במשרד האוצר.

מרים אילני: בחברות ציבוריות אנחנו לא מכירים את זה.

מרים אילני: חברה ממשלתית היא לא תמיד ציבורית.

מרים אילני: אנחנו נבדוק את זה עם רשות החברות הממשלתיות.

מוטי ארד: סעיף 236 עונה על הצורך שמעוררים כאן בתיקון, כי הוא קובע שבמצב שהתאגיד הוא הדירקטוריון הוא חייב למנות יחיד כנציג מטעמו.

מוטי ארד: גם שמו של היחיד נכתב ברשם החברות.

מוטי ארד: גם על היחיד וגם על התאגיד חלות החובות.

מוטי ארד: יש טיפול מלא ב-236 למה שרוצים להשיג בתיקון.

מוטי ארד: יש תאגידים בחברות ציבוריות שיתאים להם המבנה הזה.

מוטי ארד: הוא גם יתאים לבעלי המניות שלהם.

מוטי ארד: יש כאן פתרון לבעיה שהם מעוררים כאן.

מוטי ארד: בשביל מה לעשות את התיקון הזה?

דוד רותם: נניח שאני תאגיד ודירקטור בחברה.

דוד רותם: אני יכול בכל יום לפי סעיף 236  להחליף את הדירקטור.

מוטי ארד: הוא צריך להיות אדם שכשיר להיות דירקטור.

מוטי ארד: אתה צריך לתת הודעה לציבור.

מוטי ארד: אותו אדם יהיה חייב בחובות.

דוד רותם: לאחר המינוי.

מרים אילני: בחברה ציבורית כל ההליך של המינוי הוא שקוף.

דוד רותם: הכל בכפוף לחובותיו כלפי החברה.

מרים אילני: כל הרעיון הוא הליך המינוי עצמו.

מרים אילני: בחברה ציבורית יש לי זימון לאסיפה כללית, יש לי סדר יום, יש לי קורות חיים של האדם שאני ממנה, הציבור יכול לבוא ולהשפיע על ההצבעה.

מרים אילני: פה אין לי את כל ההליך הזה, אין לי את כל השקיפות הזאת בהליך המינוי.

מוטי ארד: אם אתם רוצים שקיפות אפשר להציע שקיפות, לא לאסור את זה לגמרי.

דוד רותם: השאלה אם זה משנה באופן פרקטי משהו כשאני אוסר את זה לגמרי.

מוטי ארד: זה משנה במובן שהופכים משהו שהוא מותר למשהו שהוא אסור באופן מוחלט.

מוטי ארד: חוק החברות נועד לתת חופש פעולה, אלא במקרים שבהם צריך להתערב.

מוטי ארד: מצאו איך צריך להתערב.

מוטי ארד: קבעו ב-236 הוראות.

מוטי ארד: זה לא שהדבר היה נסתר.

מוטי ארד: באים ממשרד המשפטים ואומרים שאין מספיק שקיפות וצריך לקחת את 236 ולשפר את השקיפות.

מוטי ארד: למה לאסור את זה לחלוטין?

מוטי ארד: יש כאן over doing.

מוטי ארד: אנחנו רואים את זה גם בסעיפים אחרים.

דוד רותם: השאלה למה זה מפריע.

מוטי ארד: זה מפריע לעיקרון ולפעילות.

דוד רותם: השיטה הזאת של if it's not broken don't touch it לא מקובלת עלי.

דוד רותם: אני רוצה לדעת למה זה צריך להפריע.

דוד רותם: אם זה לא מפריע, למה לי לבזבז את הזמן?

מוטי ארד: זה יכול להפריע.

מוטי ארד: לא לחינם קבעו את האפשרות הזאת.

מוטי ארד: כשחוקקו את החוק לא חוקקו אותו כלאחר יד.

מוטי ארד: ישבו ועדות עם מומחים, עם פרופסורים וקבעו את זה יחד עם משרד המשפטים.

מוטי ארד: קבעו עיקרון.

מוטי ארד: העיקרון הזה נראה להם עיקרון נכון.

מוטי ארד: פתאום באים היום ואומרים שזה עיקרון לא נכון בחברה ציבורית וצריך לשנות את זה.

מוטי ארד: למה?

מוטי ארד: אתם קבעתם לעצמכם סייגים.

מוטי ארד: אם נראה לכם שהם לא מספיק כוללים שקיפות תשפרו אותם.

מוטי ארד: הם צריכים לבוא ולהסביר שהם נתקלו בבעיה בתאגיד כזה או אחר, שיש פה בעיה ולכן צריך לתקן.

מוטי ארד: אנחנו לא מחוקקים עכשיו את החוק מחדש.

מוטי ארד: אם יש בעיה של שקיפות, תטפלו בה, לא לאסור כליל.

דוד רותם: אם אני הולך לגישתך הם יבואו בסעיף 236 ויכתבו שתאגיד המכהן כדירקטור רשאי להחליף את הדירקטור מטעמו, ובלבד שקודם להחלפה הוא יקבל אישור של האסיפה הכללית וכל הדברים האלה.

דוד רותם: מה שיקרה זה שישימו את התאגיד הזה בבעיה כך שהוא לא לעולם לא יוכל להחליף את הדירקטור שלו.

דוד רותם: הם יסבכו לו את החיים.

דוד רותם: הם יגידו לו שקודם יבוא לאסיפת בעלי המניות של החברה שבה הוא רוצה להיות דירקטור, יבדקו אם הוא ראוי, יבדקו אם רוצים לתת לו ואז יבוא אותו תאגיד ויגיד שהוא לא יכול למנות דירקטורים.

מוטי ארד: גם כשיקבעו את ההוראות האלו צריך יהיה לשבת כאן ברשות הוועדה הנכבדה ולראות אם אלו הוראות נחוצות בשביל להגיע לתוצאה הזאת.

מוטי ארד: הכי קל לבוא ולהגיד שזה אסור.

מוטי ארד: אם הם יבואו ויגידו שהם רוצים הוראה כזאת אחרת הם יצטרכו לדון אם נכון לעשות הוראה כזאת או אחרת, לא לקבוע הוראה שהיא פגיעה מוחלטת של דבר שקיים בחוק שהוא קודקס.

דוד רותם: זה נכון, אבל הם אומרים שמה שקיים היום הוא לא טוב.

דוד רותם: הם  רוצים לפתור את בעיית השקיפות הרבה יותר רחב.

דוד רותם: הם רוצים לבדוק כל מיני נושאים.

דוד רותם: אני מקבל את הגישה שלך שיש סעיף בחוק שצריך להרחיב.

דוד רותם: ההרחבה תהיה כזאת שתגרום בפרקטיקה למצב שאי אפשר יהיה לעשות את זה.

מוטי ארד: אני מציע לוועדה להטיל על משרד המשפטים לנסח איזה הגבלות הם רוצים.

מוטי ארד: אנחנו נראה אם ההגבלות האלו נחוצות.

מוטי ארד: זה נכון גם מבחינת גישה.

דוד רותם: אני נותן לך את ההגבלה שתאגיד לא יוכל להחליף את הדירקטור אלא אם הוא עבר את כל התנאים של דירקטור שאיננו מטעם תאגיד עובד.

מוטי ארד: יכול להיות שבסיטואציה הזאת יהיו תאגידים שיהיה להם נכון בכל זאת למנות תאגיד כדירקטור  מטעמם, למרות ההגבלה הזאת.

דוד רותם: תן לי דוגמה.

מוטי ארד: מדובר בחברות ספציפיות.

דוד רותם: הוא ירצה להחליף אותו.

דוד רותם: יוציאו לו את הנשמה עד שהוא יוכל להחליף.

דוד רותם: זה לא פותר כלום.

דוד רותם: נתתי פעם לתאגיד להיות דירקטור כדי שהוא יוכל לשלוח היום את זה, מחר את זה ולא שיהיה אדם קבוע.

מוטי ארד: לא רק זה.

דוד רותם: את זה אני סוגר לו.

מוטי ארד: הנושא של להחליף מתי שאני רוצה את הדירקטור זאת לא יכולה להיות הסיבה היחידה לזה שממנים תאגיד בתור דירקטור.

מוטי ארד: בעת הקמת החברה רוצים לקבוע שם ספציפי של אדם, שזה התאגיד.

מוטי ארד: אומרים שכשהם יצטרכו לשים נציג כזה או אחר הם יחליפו אותו בנהלים המתאימים.

דוד רותם: גם את זה אני רצה לסגור.

מוטי ארד: אותו אדם יהיה, אבל הוא לא יהיה הדירקטור אלא הנציג של התאגיד.

מוטי ארד: הדבר הזה הותר.

מוטי ארד: לא שמענו ממשרד המשפטים שזה באופן רחב אסור.

מוטי ארד: מכיוון שמנו לנו כאן כמה מדינות שבהן זה אסור אנחנו עכשיו ניקח את הקודקס שלנו ונשנה אותו?

דוד רותם: תבדוק מה המצב במדינות ה-OECD.

דוד רותם: יש את התנ"ך של ה-OECD שמחייב.

מוטי ארד: הייתי מבקש מהוועדה להורות למשרד המשפטים לפרוט את דרישות השקיפות במקום להוריד סעיף מספר החוקים.

דוד רותם: אני לא יכול להורות למשרד המשפטים כלום.

שיראל עמירה גוטמן: ההליך של מינוי דירקטורים בחברות ציבוריות מתקשר גם לדיון הקודם על עצמאות שיקול הדעת של הדירקטור.

שיראל עמירה גוטמן: מהדירקטור בחברה ציבורית מצופה שכאשר הוא ממונה לדירקטור הוא יפעיל את שיקול הדעת העצמאי לטובת החברה.

שיראל עמירה גוטמן: הליך מינוי הדירקטור היום, בטח בשנים האחרונות, הפך להיות הליך שמקבל זרקור מאוד גדול.

שיראל עמירה גוטמן: במרבית המקרים הדירקטורים ממונים בהליך של אסיפה כללית.

שיראל עמירה גוטמן: יש פה ביקורת ציבורית מאוד גדולה סביב מי הפרסונה הממונה, מה הקרבה שלו, מה המטרות במינוי שלו וכיוצא באלה.

שיראל עמירה גוטמן: יש הבדל מאוד משמעותי בין השקיפות שעה שכבר בעל השליטה החליף את הפרסונה מטעמו לבין הביקורת הזאת אם היא נעשית בזמן אמת וקודם למהלך.

שיראל עמירה גוטמן: הגענו למצבים אבסורדיים שבאחת החברות אותו דירקטור ישב בשני כובעים, פעם אחת כדירקטור מטעם עצמו ופעם כיחיד מטעם החברה.

אלעזר שטרן: כמה תאגידים יש היום כדירקטורים בחברות ציבוריות?

שיראל גוטמן עמירה: אין הרבה כאלה.

שיראל גוטמן עמירה: אני לא יכולה להגיד לך שיש לי את הנתון הכמותי המדויק, אבל אנחנו בוודאי מודעים לעניין הזה כתופעה.

שיראל גוטמן עמירה: התופעה היא לא רחבה.

שיראל גוטמן עמירה: במקום שהיא מתקיימת היא מתקיימת לא מטעמים אידיאולוגיים.

שיראל גוטמן עמירה: היא מתקיימת בשביל להשתמש באפשרות הזאת להחליף בלי לעבור את כל הפרוצדורה.

אלעזר שטרן: השאלה מה ההשלכה המעשית של זה.

שיראל עמירה גוטמן: ההשלכה הפרקטית היא שהמדינה היא ממשל תאגידי תקין ובשוק משוכלל הדברים האלה לא צריכים להיעשות.

שיראל עמירה גוטמן: לא תהיה עכשיו החלפה מאסיבית של דירקטורים בגלל הדבר הזה.

מרים אילני: קבענו תחולה של 6 חודשים כדי להתארגן.

דוד רותם: השאלה אם 6 חודשים זה מספיק.

מישל מיכאל אוחיון: התיקון נכון וראוי.

מישל מיכאל אוחיון: ההבהרה הזאת תמנע מקרה כזה בעתיד.

דנה נויפלד: תיקון סעיף 50.

דנה נויפלד: בסעיף 50(א) לחוק העיקרי, בסופו יבוא "שלא יעלה על פרק הזמן הנדרש בנסיבות העניין".

מרים אילני: סעיף 50 עוסק בהעברת סמכויות בין האורגנים.

מרים אילני: הרעיון של הסעיף הזה הוא הפרדה בין האורגנים כדי שיהיה פיקוח אפקטיבי.

מרים אילני: הסעיף מאפשר להאציל סמכות בין האורגנים.

מרים אילני: זה נקבע לעניין מסוים או לפרק זמן מסוים.

מרים אילני: החשש הוא שפרק זמן מסוים יהיה פרק זמן בלתי מוקצב.

מרים אילני: רצינו להבהיר פה שכשאומרים שאפשר להאציל את הסמכות לפרק זמן מסוים, הכוונה היא לפרק זמן שנדרש לצורך האצלת הסמכות.

מרים אילני: האצלת הסמכות היא כאשר יש בעיה עם אורגן מסוים, אין אפשרות לקבל החלטה באורגן מסוים, אין דירקטור.

דוד רותם: על מי אתם רוצים להגן?

דוד רותם: מי שמחליט לקחת את הסמכויות זאת האסיפה הכללית.

מרים אילני: היא לא יכולה לקחת את כל הסמכויות של כל הזמן.

מרים אילני: יש הפרדת סמכויות.

דוד רותם: למה צריך לקבוע זמן לעניין הזה?

מרים אילני: כדי שיהיה פיקוח.

שיראל גוטמן עמירה: יש 2 דברים בסעיף הזה.

שיראל גוטמן עמירה: דבר אחד זה שהאסיפה הכללית תיטול את הסמכויות של הדירקטוריון.

שיראל גוטמן עמירה: הדבר השני זה שהסמכויות שנתונות למנהל הכללי יעברו לסמכויות הדירקטוריון.

שיראל גוטמן עמירה: נתקלנו במקרים שבהם רצו לייתר את תפקיד המנכ"ל על ידי כך שהעבירו את מרבית הסמכויות שלו לדירקטוריון בלי הגבלת זמן.

שיראל גוטמן עמירה: ככה ביטלנו את הפונקציה שנקראת מנכ"ל.

דוד רותם: מה היה קורה אם בתקנון שלי הייתי קורא מלכתחילה שלמנכ"ל יש סמכויות מצומצמות?

שיראל גוטמן עמירה: היית מפר את הסעיף האחר של 121(ג) שבא ואומר שיו"ר דירקטוריון בשביל שימלא תפקידים של מנכ"ל צריך לקבל אישור מיוחד לתקופה שמוגבלת ל-3 שנים.

שיראל גוטמן עמירה: זה לשם ההפרדה בין הגוף המפקח לגוף המפוקח.

דוד רותם: בתקנון החברה התניתי על הסעיף הזה.

מרים אילני: אי אפשר להתנות עליו.

מרים אילני: רק לעניין מסוים או לפרק זמן מסוים.

מרים אילני: זה המצב היום.

מרים אילני: הרעיון שתהיה הפרדה.

דוד רותם: למה צריך להגביל אותו בפרק זמן מסוים?

דוד רותם: מה ההיגיון?

מרים אילני: כדי שלא לפגוע בהפרדה בין המפקח לגוף המפוקח.

מרים אילני: אם אתם קובע שפרק הזמן הזה הוא בלתי מוגבל, אז אין הפרדה בין הסמכויות של האורגנים השונים, אין הפרדה בין הפיקוח לניהול.

גד סואן: באיחוד סמכויות יש פרק זמן של 3 שנים.

דוד רותם: יש לי בעיה עם מילים מפוצצות.

דוד רותם: כאשר כותבים פרק זמן הנדרש בנסיבות העניין זה מזכיר לי איך כותבים פסק דין.

דוד רותם: תכתבו זמן.

מרים אילני: זה תלוי בנסיבות העניין.

דוד רותם: מה הכי ארוך?

דוד רותם: מתי זה בנסיבות העניין?

דוד רותם: נניח שהמנכ"ל ברח מהארץ.

מרים אילני: עד שממנים מנכ"ל חדש.

דוד רותם: אם אני צריך למנות מנכ"ל ואני לא רוצה, אז אני קודם אפרסם את המכרז בעיתון "המודיע", בעיתון "הצופה" או בכל אותם עיתונים שאליהם אני יודע שאף אחד לא יגיע.

דוד רותם: אחר כך אני עובר לעיתונים הקצת יותר גדולים, כמו "כל הזמן", "כל העיר".

דוד רותם: בנסיבות העניין אני יכול למרוח את זה כמה שאני רוצה.

דוד רותם: אם אתם רוצים תגבילו את זה בזמן.

מרים אילני: אנחנו רואים את זה כהבהרה.

מרים אילני: כשכתוב היום לפרק זמן מסוים אין ספק שאי אפשר לקבוע את זה לתקופה בלתי מוגבלת ושזה חייב להיות לפי נסיבות העניין.

דוד רותם: פרק זמן מסוים זה דבר שאני יכול לקבוע ל-3 חודשים.

דוד רותם: האם אחרי 3 חודשים אני יכול להגיד שאין לי ושאני מאריך את זה לעוד 3 חודשים?

מרים אילני: אם עשית מאמץ ולא הצלחת אז כן, אבל אם לא אז לא.

מרים אילני: זה תלוי בנסיבות העניין.

מרים אילני: דווקא לקבוע זמן זה הרבה יותר מצמצם.

מישל מיכאל אוחיון: אם אדוני יגיד עד שנה אתה תראה איך הכל מתקרב לכיוון של שנה.

מישל מיכאל אוחיון: אם תאמר 6 חודשים אתה תראה שזה יגיע ל-6 חודשים.

מישל מיכאל אוחיון: בנסיבות העניין זה בנסיבות העניין.

דוד רותם: אני פוחד מהדברים האלה.

שלמה לנדרס: אני מסכים עם אדוני בנושא.

שלמה לנדרס: אולי צריך להבחין בין לקיחת הסמכויות של המנכ"ל למצב שבו האסיפה כללית לוקחת לידיה את סמכויות הדירקטוריון, שאז ישנה הוראה מפורשת שאומרת שחלות עליה החובות שחלות על הדירקטוריון.

שלמה לנדרס: הפקדנו בידיהם את שיקול הדעת לקבוע לעניין מסוים או לפרק זמן מסוים.

שלמה לנדרס: התוספת הזאת מוסיפה עכשיו בחינה אובייקטיבית שאנחנו לא יודעים מי אמור לקיים אותה.

מרים אילני: אם זה לאורך זמן אין לי את ההפרדה הנדרשת בין הדירקטוריון לאסיפה הכללית.

מרים אילני: העובדה שההתערבות של האסיפה הכללית היא כמו של הדירקטוריון לא פותרת לי את הבעיה שאין לי מפוקח ומפקח.

שלמה לנדרס: אם הם עשו משהו לא בסדר יש דרכים להתמודד עם זה.

שלמה לנדרס: להתחיל לבדוק מטעמכם מה פרק הזמן הנדרש בנסיבות העניין.

שלמה לנדרס: .

מרים אילני: היום אתה מפרש פרק זמן מסוים כפרק זמן בלתי מוגבל?

מרים אילני: זה מה שאתה אומר?

שלמה לנדרס: אני אומר שמידת המעורבות של משרד המשפטים או של הרשות בנסיבות האלו היא הרבה יותר מצומצמת מכפי שאתם רוצים שהיא תהיה.

מוטי ארד: אתם עושים הפוך ממה שאתם רוצים.

מוטי ארד: כאשר אתם אומרים שלא יעלה על פרק הזמן הנדרש בנסיבות העניין זה כאילו אתם נותנים זמן.

מוטי ארד: צריך לכתוב שזה יהיה קצר ככל הניתן.

מוטי ארד: צריך לתת הנחייה שהוא יהיה קצר.

דוד רותם: מי יפקח על הזמן הנדרש בנסיבות העניין?

מרים אילני: מי שמפקח על האכיפה של חוק החברות.

דוד רותם: הרשות לניירות ערך.

מרים אילני: לא. האכיפה היא אכיפה אזרחית.

מרים אילני: הרשות לניירות ערך מפקחת על הגילוי ונעניק לה סמכויות של עיצומים כספיים בעניינים מסוימים.

מרים אילני: באופן כללי האכיפה בחוק החברות היא אכיפה אזרחית.

מרים אילני: בעל המניות אמור להגיש תביעה.

דוד רותם: אני רוצה שתפנו לשר המשפטים ותשאלו אותו אם יש לבתי המשפט זמן להתעסק.

מרים אילני: הקמנו בית משפט כלכלי.

דוד רותם: לא הקמתם בית משפט כלכלי.

דוד רותם: הקמתם מחלקה עם 3 שופטים במקום אחד.

דוד רותם: השופטים האלה כבר עמוסים מעל הראש.

דוד רותם: עוד מעט יניידו אליהם את התיקים מכל הארץ.

דוד רותם: כל אחד  ירוץ לבית המשפט על מנת שהוא יבדוק אם בנסיבות העניין, לא בנסיבות העניין, זמן נדרש, לא זמן נדרש.

דוד רותם: תבדקו עם מערכת בתי המשפט.

דוד רותם: אני כל יום מקבל בקשות לצמצם את העומס.

שיראל גוטמן עמירה: היום זה חלופי.

שיראל גוטמן עמירה: זה או לעניין מסוים או לפרק זמן מסוים.

שיראל גוטמן עמירה: אדוני צריך לחשוב אם תקין שחברה ציבורית תתנהל לאורך זמן בלי דירקטוריון, אפילו שזאת אסיפה כללית וזה אורגן הכי גדול.

שיראל גוטמן עמירה: האם זה הגיוני וסביר שאלפי בעלי מניות ינהלו באופן שוטף את החברה לאורך זמן?

דוד רותם: לא סביר.

שיראל גוטמן עמירה: כרגע זה כתוב רק לעניין מסוים.

שיראל גוטמן עמירה: אנחנו רוצים לצמצם.

דוד רותם: היום כתוב לעניין מסוים או לזמן מסוים.

דוד רותם: פירושו של דבר שקובעים ואומרים שזה ל-3 חודשים או 8 חודשים.

דוד רותם: עכשיו אתם באים ואומרים הזמן הנדרש בנסיבות העניין ושיחליטו השופטים מה הזמן הנדרש בנסיבות העניין.

דוד רותם: אנחנו פשוט ננהל את החברות דרך בתי המשפט.

מרים אילני: אנחנו רואים את זה כהבהרה.

מרים אילני: אם זאת הבהרה פסק הדין יהיה קצר יותר.

מרים אילני: פחות זמן שיפוטי.

דוד רותם: ההבהרה לא טובה.

נעמה שי: מי שיכול להשפיע זה המשקיע המוסדי.

נעמה שי: זה נכון לכל אורך התיקון הזה של ממשל תאגידי.

נעמה שי: הרעיון הוא שהמשקיע המוסדי ייתן משקל כשהוא בוחר להשקיע בחברה על המצב של הממשל התאגידי בה.

דוד רותם: לכן התיקון הוא טוב?

נעמה שי: כן.

דנה נויפלד: תיקון סעיף 87.

דנה נויפלד: בסעיף 87(א) לחוק העיקרי, אחרי פסקה (3) יבוא: "3(א) הסמכת יושב ראש הדירקטוריון או קרובו למלא את תפקיד המנהל הכללי או להפעיל את סמכויותיו והסמכת המנהל הכללי או קרובו למלא את תפקיד יושב-ראש הדירקטוריון או להפעיל את סמכויותיו, לפי סעיף 21(ג);"

מרים אילני: סעיף 87 לחוק החברות קובע שבנושאים מסוימים חשוב שיהיה אפשר להצביע באמצעות כתבי הצבעה בלי נוכחות פיזית.

מרים אילני: היום יש רשימה של פעולות, למשל אישור מיזוג, אישור עסקאות עם בעלי עניין.

מרים אילני: אנחנו רצינו להוסיף גם את הנושא של ההסמכה שלא להפריד בין תפקיד היו"ר לתפקיד של המנכ"ל.

מרים אילני: תיכף נגיע לסעיף הבא, שעוסק בנושא של הפרדה בין התפקיד של יו"ר הדירקטוריון לתפקיד של המנכ"ל.

מרים אילני: אנחנו אומרים שבמצב הדברים הרגיל צריכה להיות הפרדה בין היו"ר והמנכ"ל, אבל האסיפה הכללית ברוב של שני שליש מקרב אלה שאין להם עניין אישי בהחלטה יכולה להגיד שלמרות האיסור להפריד אפשר  להסמיך את אותו אדם להיות גם יו"ר וגם מנכ"ל.

מרים אילני: אנחנו חושבים שההחלטה הזאת מאוד חשובה בחברה, לכן אנחנו רוצים להוסיף אותה לרשימת העניינים שאפשר להצביע באמצעות כתבי הצבעה.

מישל מיכאל אוחיון: תמיד אפשר לעשות את זה בתקנות.

מרים אילני: נכון, אבל כיוון שאנחנו עכשיו בחוק אז עשינו את זה.

דוד רותם: אסיפה כללית יכולה לקבל החלטה ולפתור את הבעיה.

דוד רותם: למה להוסיף סעיף כשזה מופיע ב-87(4)?

מרים אילני: אנחנו רוצים לכפות את זה.

מרים אילני: החברה עצמה יכולה להחליט.

מרים אילני: אנחנו רוצים לכפות על החברה לאפשר את זה.

גד סואן: ממילא האסיפה מחליטה על זה.

שיראל גוטמן עמירה: המגמה של כתבי הצבעה נועדה להגביר את המעורבות של הציבור.

שיראל גוטמן עמירה: אחת מההוראות המומלצות מ"אמץ וגלה" זה לעודד חברות לאפשר הצבעה באינטרנט כדי שלא רק מיעוט זניח שמגיע לאסיפות יצביע.

דוד רותם: קודם צמצמתם את חובת הפרסום בעיתונים.

דוד רותם: באתם ואמרתם שבמקום שזה יהיה עמוד שלם, זה יהיה ב-3 שורות.

דוד רותם: דאגתם ל"אמץ וגלה".

דוד רותם: עכשיו אתם תעבירו את זה לאינטרנט.

דוד רותם: בקיצור, אף אחד לא יידע מהעניין.

מרים אילני: האפשרות להצביע תהיה באמצעות האינטרנט.

מרים אילני: אין צורך בנייר.

דוד רותם: למי יש אינטרנט בכלל?

מרים אילני: זאת אופציה, לא חובה.

מרים אילני: זה לאפשר את זה כאופציה למי שיש.

דוד רותם: אפשר לקבוע שרק אנשים שיש להם אינטרנט יהיו בעלי מניות בחברות ציבוריות.

דוד רותם: אפשר לקבוע הוראה כזאת.

דוד רותם: זה גם יגיע.

דנה נויפלד: תיקון סעיף 95.

דנה נויפלד: בסעיף 95 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א), אחרי "מנהלה הכללי של החברה" יבוא "או קרובו" ובסופו יבוא "וכן לא יכהן כיושב ראש הדירקטוריון מי שכפוף למנהל הכללי, במישרין או בעקיפין"; (2) בסעיף קטן (ב), אחרי "ליושב ראש הדירקטוריון" יבוא "או לקרובו" ובסופו יבוא  "וכן לא יוקנו ליושב ראש הדירקטוריון סמכויות הנתונות למי שכפוף למנהל הכללי, במישרין או בעקיפין; יושב ראש הדירקטוריון בחברה ציבורית לא יכהן כבעל תפקיד אחר באותה חברה או בתאגיד בשליטתה, אך רשאי הוא לכהן כיושב ראש דירקטוריון או כדירקטור בחברה בת";

מרים אילני: החוק מחייב הפרדה בין תפקיד היו"ר לתפקיד המנכ"ל.

מרים אילני: נתקלנו בשתי תופעות שחותרות תחת התכלית של ההפרדה הזאת.

מרים אילני: תופעה אחת היא שהיו"ר הוא אדם אחד ואשתו היא המנכ"ל, תופעה שנייה שהיו"ר הוא אדם אחד ומי שכפוף לו הוא המנכ"ל.

מרים אילני: כדי למנוע את התופעות האלו אנחנו מציעים שגם כאשר הקרוב הוא המנכ"ל, יצטרכו לאשר את התפקידים האלה באמצעות שני שליש מקרב אלה שאין להם עניין אישי בהחלטה.

מרים אילני: כאשר מדובר במי שכפוף למנכ"ל, אנחנו חושבים שבמקרה הזה אין סיבה לאפשר את האיחוד הזה.

מרים אילני: רק כאשר הקרוב הוא המנכ"ל, אנחנו אומרים שאפשר יהיה לאשר את זה ברוב של שני שליש.

אייל דותן: אנחנו מבקשים שלא יתפרשו המילים "הכפוף למנכ"ל, במישרין או בעקיפין" בסעיף 95(א) ככהונה של דירקטור בחברה בת.

לילך שמע זלטוקרילוב: הפיקוח על הבנקים מצטרף לבקשת ההבהרה הזאת.

לילך שמע זלטוקרילוב: אנחנו רוצים לדעת שזאת הכוונה ואין פה התייחסות לרמת הקבוצה.

מרים אילני: אנחנו חושבים שלא צריך להבהיר את זה, כי מי שככפוף במישרין או בעקיפין למנכ"ל זה לא מי שהוא דירקטור בחברה בת.

מרים אילני: אנחנו לא חושבים שצריך לכתוב את זה.

מרים אילני: אין הכוונה שמי שדירקטור בחברה בת לא יוכל להיות.

לילך שמע זלטוקרילוב: האם נכון לומר שעובד של תאגיד בחברת אם יכול לכהן כדירקטור בחברת הבת?

מרים אילני: מה שהסעיף הזה אומר זה שמי שכפוף למנכ"ל, כמו למשל הסמנכ"ל, לא יכול להיות יו"ר הדירקטוריון.

מרים אילני: גם עוזר הסמנכ"ל לא יכול להיות יו"ר הדירקטוריון.

אייל דותן: זאת לא הייתה ההערה שלנו.

אייל דותן: מאחר והמנכ"ל, לפחות באשכול חברות בקבוצה, הוא זה שמחליט איך הולכים לאסיפה ואיך מצביעים באסיפה של חברה בת, לרבות הצבעה באסיפה באותה חברה בת לגבי מינוי דירקטורים, צריך שיהיה ברור שדירקטור למעלה יכול לכהן כדירקטור למטה.

אייל דותן: מבחינתנו הבהרה לפרוטוקול זה בסדר.

מישל מיכאל אוחיון: לשכת עורכי הדין חושבת שהתיקון הזה הוא תיקון ראוי.

מישל מיכאל אוחיון: לי יש לקוח שיש לו קרובי משפחה שהם מנכ"ל ויו"ר.

מישל מיכאל אוחיון: אני חושב שצריך לאפשר הוראת מעבר קצת יותר ארוכה מאשר 6 חודשים כפי שזה מופיע כרגע.

מישל מיכאל אוחיון: אני מבקש להביא יוזמה נוספת למשרד המשפטים ולרשות ניירות ערך לקבוע שבחברות ציבוריות מנכ"ל לא יהיה חבר דירקטוריון.

שיראל גוטמן עמירה: הנקודה הזאת נדונה בוועדת גולדשטיין לפיקוח על ממשל תאגידי.

שיראל גוטמן עמירה: לאחר הרבה הערות שהתקבלו חשבנו שדווקא המנכ"ל כחריג יכול לשמש כנציג ההנהלה בדירקטוריון ולהביא את השקפת ההנהלה.

שיראל גוטמן עמירה: לדירקטוריון יש תפקיד כפול.

לילך שמע זלטוקרילוב: ע"ד דותן התייחס לדירקטור בחברת האם ולדירקטור בחברת הבת.

לילך שמע זלטוקרילוב: ב-301 אנחנו מחמירים יותר מהתיקון המוצע ולא מאפשרים את האופציה הזאת.

לילך שמע זלטוקרילוב: כמו במקרים אחרים כאשר חוק החברות מתיר אנחנו הרבה הפעמים מחמירים.

לילך שמע זלטוקרילוב: ההצטרפות היא רק לנושא משרה פעיל, זאת אומרת מנכ"ל או סמנכ"ל בחברת האם והאפשרות שלו לכהן כדירקטור בחברת הבת כמו כל עובד אחר לצורך הראייה הקבוצתית ולא כדירקטור.

דנה נויפלד: תיקון סיעף 121.

דנה נויפלד: בסעיף 121(ג) לחוק העיקרי – (1) ברישה, אחרי "את יושב ראש הדירקטוריון" יבוא "או קרובו", ואחרי "את סמכויותיו" יבוא "וכן להסמיך את המנהל הכללי או קרובו למלא את תפקיד יושב ראש הדירקטוריון או לפהעיל את סמכויותיו".

דנה נויפלד: (2) בפסקה (1) במקום "או מי מטעמם" יבוא "שאינם בעלי עניין אישי באישור ההחלטה".

מרים אילני: יש אפשרות לפי סעיף 121 לאחד את התפקיד של היו"ר והמנכ"ל, ובלבד ששני שליש שאין להם קשר לבעל השליטה אישרו את זה.

מרים אילני: אנחנו רוצים לאפשר את ההקלה הזאת גם כאשר זה יו"ר וקרוב.

מרים אילני: בנוסף לזה אנחנו רוצים להבהיר שכאשר מדובר בשני שליש מקרב אלה שאינם בעלי השליטה בחברה או מי מטעמם, הכוונה לכאלה שאינם בעלי עניין אישי.

מרים אילני: זה כמו המבחנים שיש לגבי עסקה בין חברה לבעל שליטה שאינם בעלי שליטה או שאינם בעלי עניין אישי.

מרים אילני: אנחנו בעצם איחדנו את כלל ההכרעה כמו בעסקאות בעלי שליטה שהמבחן הוא האם יש עניין אישי באישור ההחלטה או לא, לא רק אם יש זיקה לבעל השליטה או מי מטעמו.

דוד רותם: אתם לא צריכים למחוק פה את המילים "הנוכחים בהצבעה"?

מרים אילני: לא, כי זה מקרב מי שהשתתפו, לא מקרב כלל בעלי המניות.

דוד רותם: תכתבו מקרב המשתתפים בהצבעה, לא הנוכחות בהצבעה.

דוד רותם: נוכחות בהצבעה לא יכולה להיות בכתב.

דוד רותם: נוכחות בהצבעה זה שאני נמצא בהצבעה.

מרים אילני: משתתפים בהצבעה.

דנה נויפלד: תיקון סעיף 19.

דנה נויפלד: בסעיף 19 לחוק העיקרי, אחרי פסקה (2) יבוא: "(2א) הוראות ממשל תאגידי מההוראות המומלצות המפורטות בתוספת הראשונה, כולן או חלקן; השר רשאי לשנות את התוספת הראשונה, ובלבד ששינוי הנוגע לחברות ציבוריות בלבד, ייקבע בהתייעצות עם יושב ראש רשות ניירות ערך.

דנה נויפלד: "

דוד רותם: השר רשאי לשנות את התוספת הראשונה לאחר התייעצות עם הרשות לניירות ערך, ובאישור ועדת חוקה.

מרים אילני: לא צריך את זה.

מרים אילני: סעיף 366(ב) לחוק החברות קובע שכל התקנות לפי החוק הן באישור ועדה.

דוד רותם: אני לא לוקח מזלות.

דוד רותם: בכל סעיף שיש איזה שהוא דבר שמותר לעשות הוועדה צריכה לאשר.

מרים אילני: השאלה אם זה לא יפגום ביתר הסעיפים שלא כתוב בהם באישור הוועדה ואנחנו מפרשים אותם באישור ועדה.

מרים אילני: זאת הדילמה.

אלעזר שטרן: זה לא שינוי בתקנות.

מרים אילני: התוספת זה תקנות לפי ההגדרה בחוק הפרשנות.

מרים אילני: בתוספת הראשונה שהוספנו בעניין חברות חלץ  כתבנו בטעות שזה באישור ועדת חוקה.

מרים אילני: לפי דעתי זאת טעות, משום שזה פוגע ביתר הסעיפים.

דוד רותם: אני רוצה להיות עם האצבע על הדופק.

מרים אילני: השאלה אם זה לא יפגע ביתר הסעיפים שבהם זה לא כתוב.

אלעזר שטרן: זה לא יפגע.

דרור שטרום: אני קורא בדברי ההסבר פסקה מעניינת שמסבירה את השיטה של הוראות וולונטריות שאפשר לאמץ או לגלות ולא מאמצים אותן.

דרור שטרום: שם נאמר ששיטה זו מותירה בידי החברה את האפשרות שלא לאמץ הוראות שאינן מתאימות לה, וכן מאפשרת לבחון את מידת התאמתן של ההוראות המומלצות למשק הישראלי בטרם ייקבעו כנורמות כופות.

דרור שטרום: האם אנחנו עוסקים בהוראות וולונטריות, או שמא יש כוונה מוגמרת לאמץ את ההוראות האלו כנורמות שהן כופות?

דרור שטרום: לפי דעתי  ההתייחסות שלנו ושל חלק מהיושבים פה סביב השולחן שונה לחלוטין להוראות האלו.

דוד רותם: בשלב הזה הם עושים את זה כהמלצות.

דוד רותם: אם הם יראו שהחברות לא מקבלות את ההמלצות האלו ושלא מספיק חברות קיבלו את זה, הם יגישו הצעת חוק ויבואו לכפות את זה.

מרים אילני: או להיפך.

דוד רותם: מכך אני מוטרד.

דוד רותם: אל תהיה מוטרד, כי כך יהיה.

מרים אילני: אני דווקא חושבת אחרת.

מרים אילני: אם אנחנו רואים שההמלצות האלו כל כך ישימות וכל כך הרבה חברות מאמצות אותן, סימן שאלו נורמות יעילות שלא מטילות מעמסה כבדה מידי ואולי כדאי לחייב את כל החברות.

מרים אילני: אין לנו כוונה לכפות את הנורמות האלו בעתיד.

דנה נויפלד: תיקון התוספת והוספת תוספת.

דנה נויפלד: בתוספת לחוק העיקרי, בכותרת, במקום "תוספת" יבוא "תוספת שניה" ולפניה יבוא: "תוספת ראשונה (סעיף 19(2א)) הוראות ממשל תאגידי מומלצות.

דנה נויפלד: שעיור הדירקטורים הבלתי תלויים 1.(א) בחברה ציבורית שיעור הדירקטורים הבלתי תלויים, יהיה כמפורט להלן, לפי העניין: (1) בחברה שאין בה בעל שליטה או מי שמחזיק בדבוקת שליטה (בסעיף זה – בעל שליטה) – יהיו רוב חברי הדירקטוריון, דירקטורים בלתי תלויים; (2) בחברה שבה יש בעל שליטה – יהיו שליש מבין חברי הדירקטוריון, לפחות, דירקטורים בלתי תלויים; (ב) לעניין סעיף זה, יראו דירקטור חיצוני כדירקטור בלתי תלוי.

מרים אילני: ההוראה הזאת כבר קיימת היום בסעיף 219ה.

מרים אילני: יש עליה כבר חובת "אמץ וגלה".

מרים אילני: למרות שעשינו את זה בסעיף 219ה  זה מופיע כהוראה דיספוזיטיבית.

מרים אילני: פה אנחנו מעלים את זה דרגה ואומרים שזה מומלץ, זה לא רק דיספוזיטיבי.

אלעזר שטרן: יש פה גם השינוי של השיעורים.

מרים אילני: אין פה שינוי של שיעורים.

דנה נויפלד: 2. הגבלת כהונת נושא משרה כדירקטור.

דנה נויפלד: בחברה ציבורית לא יכהנו כדירקטורים, מי שכפופים במישרין או בעקיפין למנהל הכללי.

מרים אילני: 1(ב) מיותר לאור זה שחידדנו את העניין בהגדרה של דירקטור בלתי תלוי.

דנה נויפלד: אנחנו מוחקים את סעיף 1(ב).

מרים אילני: בהמשך למה שעו"ד מישל אוחיון הציע שתהיה הפרדה בין הדירקטורים לבין מי שכפוף למנכ"ל, ההצעה היא שבחברה ציבורית לא יכהנו כדירקטורים מי שכפופים במישרין או בעקיפין למנכ"ל.

מרים אילני: זה כדי להפריד בין הדרג הניהולי.

מרים אילני: .

דוד רותם: במישרין, לא בעקיפין.

מרים אילני: בכחול זה לא מופיע.

מרים אילני: זה במישרין או בעקיפין.

מרים אילני: זה גם מי שהוא עוזר של הסמנכ"ל.

דרור שטרום: יכולים להיות אנשים מוכשרים ביותר בחברות בנות, נכדות ונינות שרוצים למנות אותם לדירקטוריון.

דרור שטרום: כאן זה מופיע כהוראת "אמץ וגלה".

דרור שטרום: ההבהרה היא בדין הכופה עצמו.

דרור שטרום: רואי החשבון שלי יצטרכו לתת בירור על כך שאני אינני מאמץ את ההוראה הזאת אם אני מעסיק דירקטור בחברה נינה.

דרור שטרום: אולי צריך להבהיר פה שאין הכוונה לדירקטורים בחברות בנות.

גד סואן: זו לא רק חברה בת.

דרור שטרום: בעקיפין יכול להיות באמצעות חברה בת.

מרים אילני: אנחנו הבהרנו שזה רק בתוך החברה עצמה.

מרים אילני: אני מבינה שיש פה רצון להרחיב את זה.

מרים אילני: אולי נעשה אבחנה בין דירקטורים לכאלה שאינם דירקטורים.

לילך שמע זלטוקרילוב: אם מתחילות אבחנות זה צריך להיות בדיון בשיתוף הפיקוח על הבנקים לגבי ההשלכות על הקבוצה הבנקאית.

דרור שטרום: לא הבנתי את האבחנה.

מרים אילני: כשכתבתי את זה התכוונתי לכך שזה בתוך אותה חברה.

מרים אילני: שיראל התכוונה למשהו אחר.

מרים אילני: אנחנו נחדד את זה לקראת הישיבה הבאה.

גד סואן: נאמר שזה באותה חברה, לא בחברות בנות או נכדות.

מישל מיכאל אוחיון: מה ההיגיון בזה שזה יחול בחברה עצמה ולא יחול בחברה הבת?

דרור שטרום: בוודאי שיש היגיון.

דרור שטרום: יכול להיות שבחברה נינה, נכדה או בת-דודה ישנם אנשים שהם כל כך מוכשרים בתחום הפיתוח העסקי שרוצים אותם גם בדירקטוריון חברת האם.

דרור שטרום: אנחנו פה משנים סדרי בראשית.

דרור שטרום: כאשר משנים סדרי בראשית נשאלת השאלה מה הטעם הראשוני לשינוי.

דרור שטרום: ככל שמדובר בחברה עצמה ברור לכולם שיש בדבר הזה היגיון, כי לא ייתכן שהמפוקח יהיה המפקח.

דרור שטרום: ככל שמדברים על מעטפת רחבה יותר, נדמה לי שההיגיון הגרעיני הולך ומתרחב.

דרור שטרום: אם יש ביניכם איזו שהיא מחלוקת אולי כדאי שתבהירו אותה.

לילך שמע זלטוקרילוב: בכל שינוי בסעיף הזה שקשור לקבוצה הבנקאית יידרש תיאום עם הפיקוח על הבנקים.

דוד רותם: שום דבר לא דורש תיאום.

דוד רותם: אתם גופים מדינתיים, תתאמו ביניכם.

דוד רותם: אם תתאמו או לא תתאמו זאת בעיה שלכם.

לילך שמע זלטוקרילוב: מקובל.

מישל מיכאל אוחיון: אפשר אולי להציע שזה יחול לגבי תאגידים שהם בשליטת החברה הציבורית.

גד סואן: אדוני היושב-ראש, אם פותחים את העניין של אשכול חברות מהצד של הבנקאים יש לנו הצעה שלמה, סדורה שמסתמכת על הצעה שהייתה בפני ועדת החוקה, חוק ומשפט בעת שאישרו את חוק החברות הראשון ב-1999.

דוד רותם: הייתה הצעה שלא אושרה.

גד סואן: לא הצעה שלנו.

גד סואן: הייתה הצעה של ועדת ברק.

גד סואן: משרד המשפטים אמר שהם לא ערוכים ותוך כמה חודשים הם יביאו הצעה.

גד סואן: זה היה בשנת 1999.

גד סואן: כל פעם מעלים את זה מחדש בפני אנשי משרד המשפטים.

גד סואן: מרים יודעת שאנחנו מצטטים את ההצעה המקורית של ועדת ברק.

גד סואן: הם אומרים שעדיין לא הגיעה השעה.

גד סואן: הייתה התחייבות.

גד סואן: יושב-ראש ועדת החוקה דאז ביקש שתוך חצי שנה הם יביאו את העניין.

גד סואן: משרד המשפטים אמר שכך הוא יעשה.

דוד רותם: מאז התחלף השר, התחלף היועץ המשפטי, התחלף פרקליט המדינה והתחלף נשיא בית המשפט העליון.

מרים אילני: הסיבה היא לא סיבה של השתהות.

מרים אילני: אנחנו מתנגדים לתיקון הזה.

מרים אילני: זה לא ש-10 שנים לא עשינו כלום.

גד סואן: מרים, זאת הצעת חוק  שאתם הצעתם.

דנה נויפלד: מותר לנו לשנות את דעתנו.

דנה נויפלד: הכשרת דירקטורים ואחראי ליישום הוראות ממשל תאגידי 3.(א) חברה ציבורית תדאג לעריכת תכניות הכשרה לדירקטורים חדשים, בתחום עסקי החברה ובתחום הדין החל על החברה והדירקטורים, וכן תדאג לעריכת תכניות המשל לדירקטורים מכהנים, במטרה לעדכן את ידיעותיהם בתחומים האמורים; תכניות הכשרה יותאמו, בין היתר, לתפקיד שממלא הדירקטור בדירקטוריון.

דנה נויפלד: (ב) יושב ראש הדירקטוריון או אדם אחר שמינה הדירקטוריון אחראי ליישום הוראות הממשל התאגידי החלות על החברה ולעדכון הדירקטורים בנושאים הקשורים בממשל תאגידי.

שלמה לנדרס: אנחנו מטילים על החברה את הצורך לפתוח בית ספר אקדמי קצר כדי להכשיר את אותם דירקטורים לדעת מה החברה עושה, מה הדין החל עליהם.

שלמה לנדרס: הם היו אמורים להגיע לתפקיד הזה מחוננים ביכולות האלו.

שלמה לנדרס: אני לא יכול לצפות שהחברה תתחיל עכשיו ללמד את הדירקטורים.

מרים אילני: כל אדם שמגיע לתפקיד חדש - גם כאשר הוא כשיר לעשות אותו - צריך ללמוד את החברה הספציפית שהוא נכנס אליה.

מרים אילני: זה לא סותר אחד את השני.

מרים אילני: זה שהוא הצהיר שהוא כשיר להיות דירקטור בחברה הספציפית הזאת עוד לא אומר שלא צריך לעשות הכשרה מסוימת כדי שהוא יכיר את האגפים של החברה, את האנשים, את הפעילות שלה.

מרים אילני: אני לא רואה איך זה סותר.

שלמה לנדרס: אחריות החברה להכשיר אותו?

שלמה לנדרס: הוא בוודאי צריך להכיר.

מרים אילני: זאת מחויבות החברה.

דוד רותם: יש עורכי דין עם ותק של 30 שנה שנכנס להם ג'וק שהם רוצים להיות שופטים.

דוד רותם: הם צריכים ללכת לקורס הכשרה.

שלמה לנדרס: זה עניין מדינתי.

שלמה לנדרס: כאן אתה מדבר על חברה.

שלמה לנדרס: כל חברה צריכה להכשיר?

שלמה לנדרס: יש להבדיל בין השתלמות שופטים לחובה שמוטלת על כל חברה לנהל תכניות הכשרה לדירקטורים החדשים שמצטרפים אליה.

דוד רותם: אם אני אבוא לדירקטוריון של החברה הכי גדולה בישראל, מספיק שתיתן לי דף ותגיד לי מה הכתובת ואתה כבר הכשרת אותי.

מישל מיכאל אוחיון: אנחנו חושבים שבמקום תפקיד שממלא הדירקטור בדירקטוריון זה צריך להיות תפקיד שממלא הדירקטור בחברה.

מישל מיכאל אוחיון: הוא לא ממלא בדירקטוריון אלא בחברה.

מרים אילני: בסדר.

דנה נויפלד: ישיבות הדירקטוריון ללא נוכחות המנהל הכללי והכפופים לו 4. דירקטוריון חברה ציבורית יקיים אחת לרבעון לפחות, דיון לעניין תפקוד המנהל הכללי ונושאי המשרה הכפופים לו, ללא נוכחותם לאחר שניתנה להם הזדמנות להביע את עמדתם.

דוד רותם: את מקיימת דיון לא בנוכחותי ומבקשת ממני להביע עמדה.

דוד רותם: באיזה עניין?

מרים אילני: בעניין התפקוד שלך.

דוד רותם: האם יבוא המנהל הכללי, יכנס לישיבה, יגיד שהוא מתפקד מצוין ועכשיו שידונו?

דוד רותם: זאת לא עמדה.

מרים אילני: הכוונה היא שישמיעו לו מה הולכים לדון לגביו, איך הוא מתפקד, מה הטענות.

מרים אילני: הוא יגיד שפה הוא עשה ככה, פה הוא עשה ככה.

דוד רותם: כתוב שהדיון יהיה ללא נוכחותם.

מרים אילני: אולי לא ניסחנו נכון.

דוד רותם: אם יש טענות אלי תבואו ותגידו לי מה הטענות ואני אסביר לכם.

דוד רותם: אם אין טענות, בשביל מה לקיים דיונים סתם?

דוד רותם: כשמקיימים דיון מוצאים טענות.

דוד רותם: למה צריך לקיים את הדיון הזה כחובה כשאין טענות והכל מתנהל מצוין?

מרים אילני: הרעיון הוא הפיקוח השוטף.

מרים אילני: אם אתה לא קובע תאריכים גם אין דיון בשאלה אם הכל מצוין.

מרים אילני: אם הכל מצוין אפשר לבטל את הדיון.

מרים אילני: צריך אחת לרבעון.

דוד רותם: למה לעניין תפקוד המנהל הכללי?

דוד רותם: אני חושב שצריך לקיים דיון אחת לחודש לעניין תפקוד היועץ המשפטי, פעם בשבועיים לעניין תפקוד צוות האחראים על הרכב ועל הטלפונים.

דוד רותם: מה אתם רוצים מהמנהל הכללי?

דוד רותם: המנהל הכללי זה האיש שנושא הכי הרבה בנטל.

דוד רותם: אתם סתם תוקעים אותו בישיבות.

מרים אילני: אנחנו אומרים אחת לרבעון תתכבד ותבחן את הניהול השוטף של החברה.

דוד רותם: לא לעניין תפקוד המנהל.

דוד רותם: תכתבו לעניין התייעלות החברה.

דוד רותם: מפריע לי שאתם שמים פה את המנהל הכללי אחת לרבעון על הכוונת ומתחילים לירות.

דוד רותם: אל תכניסו את המנכ"ל לקו האש.

שיראל גוטמן עמירה: כאשר הדירקטוריון ממלא את הפונקציה של ביקורת אחר ההתנהלות השוטפת של הנהלת התאגיד הוא צריך לבחון את התפקוד של הנהלת התאגיד.

שיראל גוטמן עמירה: ברוב המקומות יחסי הכוחות הם אחרים.

שיראל גוטמן עמירה: המנכ"ל הוא הדמות הכי חזקה בחברה.

שיראל גוטמן עמירה: בסך הכל באים ואומרים להם לשבת אחת ל- 3 חודשים ולדון.

שיראל גוטמן עמירה: זאת לא תדירות כל כך גבוהה.

דוד רותם: תכתבו לעניין תפקוד הנהלת החברה, לעניין תפקוד החברה.

שיראל גוטמן עמירה: כתוב פה לעניין נושאי המשרה.

דוד רותם: נושאי המשרה כפופים.

דוד רותם: .

מרים אילני: בסעיף 92, ששם קבועה החובה של הדירקטוריון לפקח, כתוב יפקח על ביצוע תפקידי המנהל הכללי ופעולותיו.

מרים אילני: הזרקור הוא על המנהל הכללי בסעיף 92 הקיים.

לייזה חיימוביץ: הבקשה לכנס את הדירקטוריון פעם ברבעון היא בקשה לא פרקטית ובלתי אפשרית.

לייזה חיימוביץ: אני חושבת שנכון יותר לבקש פעם בשנה לקיים דיון כזה.

לייזה חיימוביץ: כאשר הוא נעשה פעם ברבעון זה הופך להיות בדיחה.

לייזה חיימוביץ: אין  כל כך הרבה נושאים כדי לעשות לגביהם הערכת הנהלה פעם ברבעון.

לייזה חיימוביץ: היו רבעונים שבהם הדירקטוריון התכנס פעם אחת לצורך אישור דוחות כספיים.יש לפעמים רבעונים שהדירקטוריון מתכנס פעמיים ו-3 פעמים.

לייזה חיימוביץ: יש רבעונים , כמו בקיץ, שהוא יכול להתכנס רק פעם ואז נוצר מצב שהדיון מאוד עמוס.

דוד רותם: לדירקטורים משלמים על פי ישיבות?

לייזה חיימוביץ: נכון.

דוד רותם: צריך להתכנס כמה שיותר.

דוד רותם: דואגים פה דווקא לדירקטורים.

לייזה חיימוביץ: ברבעון שבו דירקטוריון מתכנס רק פעם אחת לאישור דוחות כספיים,  שזה דיון מאוד עמוס של 3,4 שעות,  לעשות גם הערכת הנהלה שההנהלה יוצאת זה דיון שהוא ריק מתוכן.

לייזה חיימוביץ: אני יכולה להעיד על החברה שלנו שעושה דיון אחד שמוקדש לנושא הזה.

לייזה חיימוביץ: זה דיון שמראש ההנהלה לא מגיעה אליו.

מרים אילני: שכנעת אתנו.

לייזה חיימוביץ: מספיק פעם בשנה.

מרים אילני: אולי זה יהיה יותר רציני אם זה יהיה פעם בשנה.

דוד רותם: זה מה שהתכוונתי.

לייזה חיימוביץ: אצלנו הם כינסו את זה לא בחברה.

לייזה חיימוביץ: הדירקטורים הלכו למקום אחר.

מישל מיכאל אוחיון: אנחנו חשבנו להציע אחת לשני רבעונים, אבל אחת לשנה זה בהחלט סביר.

מישל מיכאל אוחיון: אנחנו מציעים שהנושא יוגדר כניהול עסקי החברה על ידי המנכ"ל ונושאי המשרה.

מישל מיכאל אוחיון: אנחנו עוסקים בניהול עסקי החברה על ידי המנכ"ל ונושאי המשרה, לא עושים את זה משהו שהוא פרסונאלי, נקודתי לגבי המנכ"ל ונושאי המשרה.

מרים אילני: ניהול עסקי החברה על ידי המנכ"ל ונושאי המשרה.

דנה נויפלד: ישיבות ועדת ביקורת בנוכחות המבקר הפנימי ורואה החשבון המבקר.

דנה נויפלד: ועדת הביקורת תקיים אחת לרבעון לפחות, ישיבה לעניין ליקויים בניהול העסקי של החברה, בנוכחות המבקר הפנימי ורואה החשבון המבקר, וללא נוכחות של נושאי משרה בחברה שאינם חברי הוועדה, לאחר שניתנה להם ההזדמנות להביע את עמדתם.

דוד רותם: רואה החשבון, המבקר והמבקר הפנימי חייבים להגיש דוחות בחברה?

שיראל גוטמן עמירה: רואה החשבון מבקר את הדוחות ומגיש חוות דעת.

דוד רותם: מי מגיש את הדוחות?

שיראל גוטמן עמירה: החברה.

דוד רותם: תוך כמה זמן?

דוד רותם: למה שלא תעשו את זה כמו בחוק הרשויות המקומיות, שתוך 30 יום מיום שהוא הגיש את הדוח שלו מקיימים דיון בדוח, אלא אם כן יש נסיבות מיוחדות?

מרים אילני: אני לא יודעת אם מספיק פעם בשנה להתכנס לדון בליקויים של החברה.

מרים אילני: יכול להיות שצריך להתכנס כל רבעון.

דוד רותם: בכל רבעון אי אפשר לעשות דוח ביקורת רציני.

שיראל גוטמן עמירה: לא מדובר פה בדוח ביקורת.

שיראל גוטמן עמירה: בניגוד לעניין של הערכת תפקוד ההנהלה שמקובל לעשות אחת לשנה,   פה אתה רוצה לעמוד על הליקויים בהתנהלות השוטפת של התאגיד.

שיראל גוטמן עמירה: אתה רוצה שהדברים יעלו בשוטף.

שיראל גוטמן עמירה: ועדת הביקורת לא מתנהלת פעם בשנה, היא מתנהלת כל השנה.

דוד רותם: המבקר הפנימי יודע לבוא כל 3 חודשים?

דוד רותם: גם רואה החשבון לא יכול לדעת.

מרים אילני: בסעיף 117 התיקון המוצע אומר שבמידה ומצאה הוועדה שיש ליקוי היא תכנס.

מרים אילני: זה לא אחת לכמה זמן, אלא לפי המקרים.

דוד רותם: שם היא חייבת.

דוד רותם: פה את אומרת כל רבעון.

מרים אילני: כהמלצה אני אומרת שאני רוצה פיקוח שוטף.

דוד רותם: אם אין לי דוח ביקורת ורואה החשבון והמבקר לא אומרים לי כלום, בשביל מה מתכנסים?

אייל דותן: זה ברור שיש דיון על כל דוח של רואה חשבון או מבקר פנימי.

אייל דותן: על כל דוח שהם מגישים מקיימים דיון,  לא מחכים לרבעון או שנה.

אייל דותן: לגבי הדיון הכללי פעם ברבעון זה הרבה מידי.

אייל דותן: צריך לעשות אותו פעם בשנה.

מרים אילני: אפשר ללכת על אחת לשנה.

מרים אילני: זה אפילו מופיע בדוח גושן.

שיראל גוטמן עמירה: אולי צריך לחדד את זה ולעשות את זה בתוך 30 יום ממועד קבלת דוח הביקורת, ולפחות אחת לשנה.

מרים אילני: אם יש דוח על ליקויים ממילא לפי סעיף 117 חובה לקיים.

דוד רותם: לפחות אחת לשנה.

דנה נויפלד: מדיניות הגמול לנושאי משרה.

דנה נויפלד: 7.(א) דירקטוריון חברה ציבורית יקבע את מדיניות הגמול לנושאי משרה שאינם דירקטורים, וועדת הביקורת תמליץ לאסיפה הכללית על מדיניות הגמול לדירקטורים.

דנה נויפלד: (ב) מדיניות הגמול לנושאי משרה בחברה ציבורית, תיקבע או תומלץ לפי סעיף קטן (א), כך שיהיה בה כדי לקדם את השגת מטרות החברה, תכנית העבודה שלה ומדיניותה.

דוד רותם: דוח נאמן כבר הוגש?

מרים אילני: לא. זה חלקית מתיישב, לא לגמרי.

דוד רותם: זה מתיישב חלקית, כי הדירקטוריון צריך לקבוע את המדיניות.

דוד רותם: עכשיו יבוא שר המשפטים, יכתיב לכם שאסור לכם לעבור על סכום מסוים ואתם תאבדו את האנשים הטובים.

מרים אילני: לפי התיקון זאת לא תהיה המלצה וזה גם לא יהיה בתוספת.

מרים אילני: בחוק עצמו תהיה חובה לקבוע מדיניות שכר לנושאי משרה שאינם דירקטורים.

מרים אילני: היא תבוא לאישור ועדת הביקורת, הדירקטוריון והאסיפה הכללית.

מרים אילני: יש לזה התייחסות חובה.

מרים אילני: פה זאת המלצה.

מרים אילני: השאלה אם אנחנו רוצים להוריד את ההמלצה ולחכות.

דוד רותם: כל העניין הזה הוא בעייתי מאוד, כי כדי להשיג אנשים טובים צריך לשלם.

דוד רותם: אם אני מכניס את זה בתור המלצה אני מעורר מחדש את כל אלה שחושבים שצריך לקבוע לא יותר מכך וכך ולא יותר מפי 5 מהמשכורת.

דוד רותם: למה אני צריך להתעסק עם זה כרגע?

דוד רותם: תוציאו את הסעיף הזה, נחכה שתהיה המלצה ואז תבואו עם סעיף בחוק.

מרים אילני: מקובל.

דנה נויפלד: הצבעה באמצעות האינטרנט.

דנה נויפלד: 8. הצבעה באסיפה הכללית באמצעות כתב הצבעה תתאפשר גם באמצעות האינטרנט.

מרים אילני: ההצבעות כיום אפשריות בנייר.

מרים אילני: יש אופציה לאפשר באינטרנט.

מרים אילני: פה אנחנו אומרים שזאת המלצה, עדיין לא חובה.

דוד רותם: למה זאת המלצה?

דוד רותם: אין לי אינטרנט.

דוד רותם: תתנו לי קורס באינטרנט?

דוד רותם: למה כל אדם צריך שיהיה לו אינטרנט?

דוד רותם: למה כל אדם צריך להבין באינטרנט?

דוד רותם: אני מתנגד להצעה שמופיעה בחוק ההסדרים לגבי מדיניות הפרסום בעיתונים.

דוד רותם: אני רוצה שיהיה לאדם נייר שיוכל לקרוא.

דוד רותם: אנחנו שוכחים לקרוא עברית, אנחנו שוכחים לדבר עברית.

דוד רותם: למה צריך להמליץ שאפשר יהיה לעשות את זה באינטרנט?

דוד רותם: איך אני אשלח?

דוד רותם: אני רוצה לדעת איך יצביעו.

מרים אילני: היום המצב הוא שחברה יכולה לאפשר הצבעה באינטרנט, ובלבד שיש קוד מסוים.

דוד רותם: מה קורה כשאני מצביע באמצעות ייפוי כוח?

מרים אילני: אתה שולח נייר שבו אתה כותב שאתה בעד מינוי של פלוני.

דוד רותם: אני מצביע באמצעות ייפוי כוח.

דוד רותם: יש חברה לנאמנויות שמחזיקה.

דוד רותם: איך היא תצביע בשם האנשים?

מרים אילני: אם אין לה את הקוד של האיש שנתן לה את ייפוי הכוח היא לא תוכל להצביע.

מרים אילני: אם האדם שייפה את כוחה גם נתן לה את קוד הכניסה היא תוכל להצביע עם הקוד.

דוד רותם: בואי ניקח חברה שיש לה המון מניות שמוחזקות בידי כל מיני חברות נאמנויות.

דוד רותם: הפנסיה שלי והפנסיה שלך נמצאות בכל המניות האלו.

דוד רותם: כל אחד מאיתנו יצטרך להבין את הקוד.

שיראל גוטמן עמירה: לא. יש פה ערבוב של 2 נושאים.

שיראל גוטמן עמירה: בכובעך כעמית אתה לא מצביע.

שיראל גוטמן עמירה: מי שמנהל עבורך.

שיראל גוטמן עמירה: .

דוד רותם: התכונתי לחברה לנאמנויות.

דרור שטרום: יש לה קוד משלה.

דוד רותם: היא מצביעה בשמי.

מרים אילני: אם היא מצביעה בשם מישהו אחר היא צריכה לקבל את הקוד.

דרור שטרום: חברה לנאמנות נרשמת בדרך כלל בעצמה כבעלת מניות בספרי רשם החברות.

דרור שטרום: היא מחזיקה רישום של כל אותם פרטים שעבורם היא מנהלת את המניות האלו.

דרור שטרום: זכותך כאדם פרטי לבוא לחברת הנאמנות בכל רגע ולהגיד שאת שתי המניות שלך אתה רוצה לרשום על שמך.

מרים אילני: לחברה לרישומים אין זכות הצבעה.

דרור שטרום: אני לא מדבר על חברה לרישומים, אני מדבר על חברה לנאמנות.

דרור שטרום: הפרקטיקה לא מתנהלת על ידי כך שאלפי אנשים כותבים קודים.

דרור שטרום: הפרקטיקה מתנהלת באמצעות מצביעים קולקטיביים.

דרור שטרום: השאלה העיקרית היא איך להמריץ את אותם מצביעים קולקטיביים לבוא בנגישות יותר קלה לעשות את זה.

דרור שטרום: זאת מטרת ההוראה.

דרור שטרום: היא לא בא במקום דרכי הצבעה אחרות.

דוד רותם: כשאומרים לי שרוצים לעודד את הציבור להצביע.

דוד רותם: .

דרור שטרום: זה בעיקר המצביעים הקולקטיביים, כלומר המוסדיים.

גד סואן: המוסדיים ממילא חייבים להשתתף באסיפה.

דרור שטרום: אני לא מדבר על איך הם משתתפים, כי נביא לכאן את אנשי אגף שוק ההון שיגידו לך כמה הם משתתפים.

גד סואן: הם שולחים מישהו שייצג אותם.

דרור שטרום: הפרקטיקה הפשוטה היא הצבעה באמצעות מצביעים קולקטיביים.

דרור שטרום: כמובן שפורמאלית זה כל אדם שיש לו מניה בישראל.

דרור שטרום: כולנו מפרידים בין המציאות המשפטית למציאות הכלכלית כהווייתה.

שיראל גוטמן עמירה: תקנות כתבי הצבעה קובעות כבר היום שיש לחברה חובה להעביר לחברי הבורסה, שזה הבנקים, את ההודעה על כינוס האסיפה.

שיראל גוטמן עמירה: חברי הבורסה אמורים להעביר את זה לבעלי המניות שרשומים אצלם בחשבונות.

שיראל גוטמן עמירה: הם שואלים את בעלי החשבונות מראש איך הם רוצים לקבל את זה, האם בדואר, באינטרנט.

שיראל גוטמן עמירה: הם בדרך כלל מוחקים את האפשרות של האינטרנט.

שיראל גוטמן עמירה: השאלה היא איך אתה עושה שימוש בזכות שלך.

שיראל גוטמן עמירה: אפשרות אחת היא להגיע, אפשרות שנייה היא ייפוי כוח, אפשרות שלישית היא לשלוח את כתב ההצבעה לחבר הבורסה והאפשרות הרביעית זה לאפשר הצבעה באינטרנט.

שיראל גוטמן עמירה: מה שיש פה זאת המרצה של האפשרות הרביעית.

שיראל גוטמן עמירה: מי עושה שימוש ואיך אנחנו מעודדים את המוסדיים לעשות שימוש זאת סוגיה נפרדת, כמו גם הסוגיה של אישור בעלות ולמי יש את הזכות להצביע.

מרים אילני: עדיין כל אדם יוכל להצביע בנייר.

דרור שטרום: כשאומרים לחברה לאפשר באינטרנט זה לא גורע מחובתה לאפשר גם בדרכים אחרות.

אייל דותן: אנחנו מציעים לאיגוד החברות הציבוריות לעשות אתר אינטרנט כך שחברות יוכלו להירשם ולשלם.

גד סואן: לכל חברה יש היום אתר אינטרנט.

אייל דותן: לא אתר הצבעה.

דוד רותם: זה רעיון לא רע.

דוד רותם: לחברות שירצו להירשם נקבע להקים אתר אינטרנט לבד.

דוד רותם: זה יותר זול.

אייל דותן: אנחנו בדקנו את האפשרות הזאת בחברות שאנחנו מייצגים.

אייל דותן: העלות לא הצדיקה את הקמת האתר.

אייל דותן: בארצות הברית יש חברות שמקימות אתר אינטרנט ומרכזות את זה עבור החברות הציבוריות.

דנה נויפלד: תיקון סעיף 219.

דנה נויפלד: סעיף 219 לחוק העיקרי, סעיף קטן (ה) – בטל.

מרים אילני: בסעיף 219 הייתה הוראה לגבי דירקטורים בלתי תלויים, שזאת הוראה דיספוזיטיבית.

מרים אילני: העברנו אותה לתוספת המומלצת.

מרים אילני: העברנו את ההגדרה לסעיף 1.

דנה נויפלד: תיקון סעיף 224ב.

דנה נויפלד: בסעיף 224ב(א) לחוק העיקרי, במקום "מתקיימות בו גם הוראות סעיף 219(ה) יבוא "מתקיים בו גם האמור בפסקאות (1) ו-(2) להגדרה "דירקטור בלתי תלוי" שבסעיף 1;.

דנה נויפלד: תיקון סעיף 249ב.

דנה נויפלד: סעיף 249ב לחוק העיקרי, במקום "לפי הוראות סעיף 219(ה)" יבוא "לפי פסקאות (1) ו-(2) להגדרה "דירקטור בלתי תלוי" שבסעיף 1".

דנה נויפלד: תיקון סעיף 44.

דנה נויפלד: בסעיף 44(6) לחוק העיקרי, במקום "על גביית אגרות" יבוא "אגרות ותשלומים אחרים לפי פסקה זו, שלא שולמו במועד, יתווספו עליהם, לתקופת הפיגור, הפרשי הצמדה וריבית לפי חוק פסיקת ריבית והצמדה, התשכ"א – 1961, עד לתשלומם; על גביית אגרות ותשלומים אחרים".

דנה נויפלד: תיקון סעיף 66.

דנה נויפלד: בסעיף 66(ב) לחוק העיקרי, בסופו יבוא "השר רשאי לקבוע הוראות לעניין סעיף זה לרבות לעניין המועד להגשת הבקשה".

מרים אילני: סעיף 66(ב) מאפשר לבעל מניה שמחזיק אחוז אחד להוסיף הצעה לסדר כשיש אסיפה כללית.

מרים אילני: הסתבר לנו לאחרונה שאין מועד שעד אליו הוא יכול להגיש את הבקשה הזאת.

מרים אילני: תקנות הפרסום על אסיפה כללית קובעות שזה צריך להיות 35 ימים לפני כינוס או אסיפה.

מרים אילני: עשוי להיווצר מצב שבו 10 ימים אחרי בעל המניה רוצה להוסיף הודעה לסדר היום ואז את כל המועד הזה צריך להתחיל מחדש.

מרים אילני: אנחנו צריכים 35 ימים בשביל כל המנגנון של כתבי הצבעה.

מרים אילני: אנחנו רוצים להסמיך פה את השר לקבוע את המועד שעד אליו אפשר יהיה להגיש את הבקשה להוסיף נושא לסדר היום.

דוד רותם: למה שלא תכניסו את זה ישר?

דוד רותם: מה השר יכול לקבוע?

דוד רותם: מה אני אעשה אם השר יקבע ש-30 יום קודם ההודעה אפשר?

מרים אילני: רצינו לכתוב תוך 5 ימים, אבל בשביל זה היינו צריכים לעדכן את תקנות כתבי הצבעה ואת תקנות ההודעה על אסיפה כללית.

מרים אילני: שם כתוב 35 ימים.

מרים אילני: אני צריכה לעדכן את זה ל-40 ימים.

מרים אילני: כתבנו הוראת מעבר שאומרת שהתיקון הזה ייכנס לתוקף כשנתקן את התקנות.

מרים אילני: אלעזר אמר שלא יקום ולא יהיה שתיקון בחקיקה ראשית יהיה תלוי בתקנות.

אלעזר שטרן: המדיניות של הוועדה היא שלא מכניסים דבר חקיקה ראשי בתוקף על פי חקיקת משנה של הרשות המבצעת.

דוד רותם: ששר המשפטים יחליט מתי הוא מכניס את זה לתוקף.

מרים אילני: קיבלנו את ההערה שזה מה שהשר יקבע בתקנות.

דנה נויפלד: תיקון סעיף 100.

דנה נויפלד: בסעיף 100(ג) לחוק העיקרי, בסופו יבוא וכן על החובה לפי סעיף קטן (א);

מרים אילני: סעיף 100(ג) אומר שבחברה ציבורית לא ניתן להתנות בתקנות על החובה לתת פירוט סביר של הנושאים.

מרים אילני: אנחנו רוצים להוסיף שאי אפשר להתנות על החובה שבסעיף קטן (א) בסעיף 100, כלומר שההודעה תהיה זמן סביר מראש.

מרים אילני: ההודעה על כינוס הדירקטוריון תהיה זמן סביר לפני מועד הישיבה.

מרים אילני: זה עלה  בעקבות דוח דנציגר.

מרים אילני: הטענה הייתה שאין הודעה על זמן סביר לפני הישיבה.

מרים אילני: חשבנו שצריך להבהיר שגם על זה אי אפשר להתנות.

דוד רותם: יש לכם רק בעיה עם הסיפה של הסעיף.

דוד רותם: לפי סעיף (א) אפשר לקבוע בתקנון את מועד מסירת ההודעות.

מרים אילני: שזה לא יהיה תוך זמן סביר, או שזה יהיה תוך זמן הרבה יותר מסביר.

דוד רותם: אפשר לקבוע שזה יהיה שנה מראש.

דוד רותם: זה זמן סביר?

דוד רותם: מה שמגיע אלי שנה מראש הולך לפח הזבל אחרי דקה וחצי.

דוד רותם: אני לא יכול להתנות בתקנון על החובה למתן פירוט סביר של כל הנושאים בסדר היום.

מרים אילני: התיקון מוסיף "וכן על החובה לפי סעיף קטן (א)", זאת אומרת תוך זמן סביר.

דוד רותם: מה זה זמן סביר?

גד סואן: לפעמים יש דברים דחופים שצצים ברגע האחרון ורוצים להעלות אותם בישיבת הדירקטוריון.

גד סואן: אנחנו הצענו שב(ג) הניסוח יהיה כך: בחברה ציבורית לא ניתן להתנות בתקנון על החובות לפי סעיף זה למתן פירוט סביר של כל הנושאים שעל סדר היום במסגרת ההודעה על כינוס ישיבת הדירקטוריון, אלא אם נדרש כינוס דחוף של ישיבת הדירקטוריון וסיבות הכינוס יפורטו בפרוטוקול.

שיראל גוטמן עמירה: מה הבעיה להגיד לחברי הדירקטוריון?

גד סואן: לפעמים יש דברים סודיים.

שיראל עמירה גוטמן: את הדברים הסודיים בפרוטוקול אפשר לגלות?

גד סואן: כן.

מרים אילני: ההערה שלך היא על הפירוט הסביר שכבר היום יש חובה לפרט.

מרים אילני: פה לא חידשנו.

מרים אילני: חידשנו רק בעניין המועדים.

גד סואן: דיברתי על מתן פירוט סביר.

מרים אילני: לא נגענו בפירוט סביר.

מרים אילני: כבר היום אסור לך להתנות על פירוט סביר.

מרים אילני: גם אם זה דחוף אתה צריך לתת פירוט סביר בהתאם לדחיפות.

מרים אילני: הדחיפות היא הסבירות.

דוד רותם: פירוט סביר של נושאים סודיים.

גד סואן: אם זה נחשב פירוט סביר זה בסדר.

שיראל גוטמן עמירה: יש דרך לכתוב כל דבר, אפילו דברים סודיים.

שיראל גוטמן עמירה: לא המצאנו פה.

שיראל גוטמן עמירה: יש לנו חברות ביטחונית שנסחרות בבורסה ויודעות יפה מאוד לפרט את הדברים בפרוטוקול.

דוד רותם: ואז אני יושב בוועדה משנה של ועדת חוץ וביטחון ומוחק סעיפים כי אני מכריז עליהם סודיים.

שיראל גוטמן עמירה: אדוני עושה את זה בתיאום איתנו.

דוד רותם: אני לא עושה את זה בתיאום איתכם, אני עושה את זה בתיאום עם שירותי הביטחון.

גד סואן: ומה קורה אם רוצים לבקש ישיבה דחופה של הדירקטוריון?

מרים אילני: רשום זמן סביר.

מרים אילני: הכל בהתאם לטיב ההחלטה.

אייל דותן: מה היחס בין התיקון ל-102?

מישל מיכאל אוחיון: גם 103.

מישל מיכאל אוחיון: צריך לדון בכל זה כמכלול.

אייל דותן: 102 מגביל שזה בהסכמת כל הדירקטורים.

אייל דותן: אם כל הדירקטורים מסכימים ובאמת מדובר במשהו מאוד דחוף, כמו למשל נפילת מחשב, אז מכנסים את הדירקטוריון מהרגע להרגע.

מרים אילני: אני חושבת שהיינו צריכים להחריג ב-102 חברה ציבורית.

אייל דותן: לפעמים יש מקרים שחייבים זימון מהרגע להרגע.

מרים אילני: אם המקרה מצדיק את זה, אז תוך פרק זמן סביר.

דוד רותם: הציפו לך כמה בעיות.

דוד רותם: תחשבי אם את רוצה להחריג.

דוד רותם: תדברי עם כל אלה שמתנגדים להחרגות.

מישל מיכאל אוחיון: בסעיף 104 המניין החוקי לגבי ישיבות דירקטוריון – אני מדבר על חברה ציבורית - יהיה לא רק לפתיחת ישיבת הדירקטוריון אלא גם כאשר מתקבלות החלטות בדירקטוריון.

מישל מיכאל אוחיון: אם ירצו אפשר לסייג את זה רק לגבי חברות ציבוריות.

מישל מיכאל אוחיון: לדעתי זאת גם פרקטיקה נכונה לגבי חברות פרטיות.

מישל מיכאל אוחיון: אפשר יהיה לדון בזה במכלול?

מרים אילני: בסדר גמור.

דנה נויפלד: 111 10.

דנה נויפלד: בסעיף 111(ב) לחוק העיקרי, בסופו יבוא "החלטות או המלצות של ועדת דירקטוריון הטעונות אישור הדירקטוריון, יובאו לידיעת הדירקטורים זמן סביר לפני הדיון בדירקטוריון.

מרים אילני: גם פה נתקלנו בפרקטיקה שמיד אחרי שוועדת הביקורת מסיימת את עבודתה היא צריכה לאשר איזו שהיא עסקה חריגה עם בעל השליטה.

מרים אילני: מיד אחרי זה יש ישיבה של הדירקטוריון.

מרים אילני: אין זמן להפנים את הדיון שהיה בוועדת הביקורת, לבחון את העמדות של הצדדים.

מרים אילני: אמרנו שצריך להיות זמן סביר מראש להודעה על החלטות שהתקבלו בוועדה.

מישל מיכאל אוחיון: זה הולך, אולי, לשנות פרקטיקה.

מישל מיכאל אוחיון: מה שאת אומרת שאי אפשר יהיה לקיים ישיבה של ועדת ביקורת אחרי ישיבה של דירקטוריון?

מרים אילני: נכון.זה משנה פרקטיקה.

מרים אילני: הרעיון הוא שאתה בוחן את המלצות הוועדה.

לייזה חיימוביץ: אם לחברי ועדת ביקורת יש שאלה החברה לא יכולה לעשות שום בירור כדי לענות לה.

לייזה חיימוביץ: אם אתה מתחיל ישיבת דירקטוריון העסק נגמר שעה לאחר מכן.

שלמה לנדרס: יש לה את החומר מראש.

מרים אילני: המבחן הוא זמן סביר.

מרים אילני: אם תוך זמן סביר אפשר ללמוד את ההחלטה של ועדת הביקורת והיא פשוטה להבנה, אז אפשר לקיים מיידי.

מרים אילני: אם זאת עסקה מאוד מורכבת, היו המלצות, היה דיון ורוצים לדעת את עמדת הרוב והמיעוט בוועדה,   אז יש מקום לעשות הפרדה.

שלמה לנדרס: אני מדבר על מצב שבו מגיעים דירקטורים ממקומות שונים בארץ לישיבה.

שלמה לנדרס: עכשיו צריך לשלוח אותם הביתה ולהגיד להם לבוא מחר.

שיראל גוטמן עמירה: אנחנו לא רוצים לשים את ועדת ביקורת במצב שיש עליה לחץ לסגור ולהגיש את זה.

שלמה לנדרס: הפרדת הזמן לא תפתור את בעיית הלחץ.

אייל דותן: השאלה היא לא שאלה של לחץ זמנים.

אייל דותן: יש ועדת ביקורת מייד אחרי הדירקטוריון.

אייל דותן: לפעמים מדובר באותו נושא ולחץ הזמנים מחייב את זה.

אייל דותן: מה שנוהגים לעשות זה לשלוח לכל חברי ועדת הביקורת ולכל חברי הדירקטוריון את אותו חומר, כולם מתכוננים לאותו דיון ומתקיים דיון בוועדת ביקורת.

אייל דותן: אם היו הסתייגויות ולא אישרו בוועדת ביקורת זה לא עולה לדירקטוריון.

אייל דותן: כשזה עולה לדירקטוריון יו"ר ועדת הביקורת מציג את הדיון שהתקיים בוועדת הביקורת, את ההסתייגויות, את הדעות השונות ואת החלטת ועדת הביקורת.

אייל דותן: כך נפתח הדירקטוריון לאחר ישיבת ועדת הביקורת.

אייל דותן: הפיצול הזה הוא פיצול מלאכותי.

אייל דותן: בפרקטיקה זה מקשה על ההתנהלות.

לייזה חיימוביץ: הוא מלאכותי אם אתה חושב שאין שום מהות מאחורי הסדר של הדברים.

לייזה חיימוביץ: אני חושבת שיש מאחורי סדר הדברים מהות.

אייל דותן: אני מכבד את הסדר ומסביר איך זה עובד.

לייזה חיימוביץ: יש לך עסקת בעלי השליטה שמתחילה ב-9:00 בבוקר וב-10:00 דירקטוריון.

לייזה חיימוביץ: כולם יודעים ששבוע הבא לא יצליחו לכנס את הדירקטוריון.

לייזה חיימוביץ: סד הזמנים מכתיב את האיכות של הדיון ואת התוצאה.

אייל דותן: לא התייחסתי לסד הזמנים.

אייל דותן: התייחסו כאן ואמרו שגם אם יקבעו את הדיון למחרת זה עדיין אותו לחץ.

אייל דותן: מבחינת לחץ זמנים אפשר להפעיל לחצים.

אייל דותן: להביא פעמיים את הדירקטורים זה לא פרקטי.

אייל דותן: ההוראה פה היא גורפת, היא לא הוראה שמתייחסת רק לעסקאות עם בעל שליטה.

אייל דותן: בוועדת ביקורת יש הרבה נושאים חוץ מעסקאות עם בעל שליטה שצריכים לבוא לביקורת ולדירקטוריון.

מרים אילני: הרעיון בא לנו מדוח דנציגר שראה איך זה מתנהל.

מרים אילני: הביקורת שלו הייתה על זה שוועדת הביקורת התכנסה מיד אחרי ועדת הביקורת מבלי לבחון את ההמלצות.

מרים אילני: זאת פרקטיקה פסולה.

מרים אילני: אנחנו חושבים שצריך להפסיק אותה.

גד סואן: אפשר לדרוש שיהיה פרק זמן מינימאלי.

גד סואן: מה שנוסף זה רק ההמלצות של ועדת הביקורת בעקבות החומר שהחברים ראו מראש.

דוד רותם: אם ההמלצות של ועדת הביקורת הן כאלו שתוך שעה אפשר לקרוא אותן ואפשר להבין אותן, אז זה זמן סביר.

לייזה חיימוביץ: הכל נובע מהמהות של הנושא עצמו.

גד סואן: זה בהנחה ששולחים מראש גם לדירקטוריון את החומר שיעמוד בפני ועדת הביקורת.

מישל מיכאל אוחיון: מוסכם ששעה זה זמן סביר בין ועדת הביקורת לדירקטוריון?

גד סואן: אם העברת מראש את החומר.

מישל מיכאל אוחיון: אנחנו מניחים שהחומר הועבר מראש.

דוד רותם: זמן סביר תלוי בנסיבות העניין.

מישל מיכאל אוחיון: אנחנו לא רוצים להיות במצב שבו מכנסים את הישיבה ביום אחר.

מישל מיכאל אוחיון: זה לא תמיד נחוץ.

מישל מיכאל אוחיון: ברוב המקרים זה לא נחוץ.

דוד רותם: השאלה מה ההחלטה שקיבלה ועדת הביקורת.

דוד רותם: יש נושאים שבדרך מהחדר של ועדת הביקורת זה זמן סביר.

שיראל גוטמן עמירה: העניין הוא לא הזמן הסביר לעבד את ההחלטה.

שיראל גוטמן עמירה: השאלה מה הזמן הסביר לכל המהלך.

שיראל גוטמן עמירה: קיימת ישיבה בוועדת הביקורת.

שיראל גוטמן עמירה: אתה צריך לנסח את ההמלצות, אתה צריך להעביר את ההמלצות, מישהו צריך לקרוא ולהתרשם.

דוד רותם: תלוי מה הן ההחלטות.

דוד רותם: החברות האלו הן חברות רציניות.

שיראל גוטמן עמירה: אני לא רואה לנגד עיני מצב שבו פרק זמן של שעה הוא סביר להפנים ולהבין.

דוד רותם: פרק זמן של שעה בנושאים מסוימים הוא לא סביר.

דוד רותם: יש נושאים שפרק זמן של שעה הוא כן סביר.

דוד רותם: כמה זמן צריך אם המלצת ועדת הביקורת היא לא לאשר עסקה עם בעל שליטה?

שיראל גוטמן עמירה: אם המלצת ועדת הביקורת היא לא לאשר עסקה, אז הדירקטוריון לא מתכנס.

דוד רותם: אבל כבר הזמינו אותו.

מישל מיכאל אוחיון: ישנם מקרים שבהם חברי ועדת הביקורת הם הדירקטוריון.

מישל מיכאל אוחיון: ליצור הפרדה זה משהו שהוא טכני.

מישל מיכאל אוחיון: הפרקטיקה צריכה להיות שהזמן הסביר יהיה בהתאם לנסיבות העניין.

דוד רותם: בשביל מה הקמנו בית משפט כלכלי?

מישל מיכאל אוחיון: המחלקה הכלכלית הולכת להיסתם.

דוד רותם: השארנו בחוק סמכות לשר המשפטים להקים עוד מחלקות.

מרים אילני: להוסיף שופטים.

מישל מיכאל אוחיון: יש סמכות ארצית ביחס לעניינים כלכליים מינהליים.

דוד רותם: היינו בחוק הזה שאמר שהרבה דברים יוכרעו על ידי בית משפט.

דוד רותם: יהיה פה עוד דבר.

דוד רותם: אתה תכנס את הישיבה אחרי שעה, יהיה מי שיטען שלא סביר ואתה תגיד סביר.

דוד רותם: זה יגיע לבית המשפט.

דוד רותם: בעוד 4 שנים הוא יקבל החלטה שזה היה זמן לא סביר.

דוד רותם: בינתיים פעלת וחוקקת.

גד סואן: אם הזמן לא סביר ראוי  להגיש תביעה.

דוד רותם: רק תגיד לי תוך כמה זמן תהיה החלטה בתביעה הזאת.

דוד רותם: בינתיים החברה תפעל.

דנה נויפלד: תיקון סעיף 171.

דנה נויפלד: סעיף 171 לחוק העיקרי – (1) בסעיף קטן (א), במקום הרישה עד המילה "תנהל" יבוא "חברה ציבורית וחברה פרטית, שהן תאגיד מדווח כהגדרתו בחוק ניירות ערך או שהוראות פרק ה'3 לחוק האמור חלות עליהן, ינהלו", ובמקום "תערוך" יבוא "יערכו"; (2) בסעיף קטן (ב), במקום "שהיא תאגיד מדווח כהגדרתו בחוק ניירות ערך" יבוא "כאמור בסעיף קטן (א)"; (3) בסעיף קטן (ד) במקום הסיפה החל במילים "שניירות הערך שלה" יבוא" שאינה כאמור בסעיף קטן (א)"; (4) בסעיף קטן (ה) אחרי "אישור הדוחות הכספיים" יבוא "ובכלל זה לעניין החובה למנות ועדת דירקטוריון לבחינת הדוחות הכספיים, כשירות החברים בוועדה האמורה, ומידת זיקתם לחברה או לבעל שליטה בה".

מרים אילני: יש פה 2 תיקונים.

מרים אילני: תיקון אחד בא ומבהיר שדוחות כספיים שחל עליהם חוק ניירות ערך יהיו לפי חוק ניירות ערך, ודוחות כספיים שלא חל עליהם חוק ניירות ערך זה יהיה לפי חוק החברות.

מרים אילני: הניסוח היום הוא קצת מסורבל, כי הוא אומר שזאת חברה ציבורית כולל תאגיד מדווח.

מרים אילני: הגדרה של תאגיד מדווח מבחינה טכנית לא כוללת תאגיד ברישום כפול.

מרים אילני: רצינו להבהיר פה שגם על תאגיד ברישום כפול יש חובת דיווח לפי חוק ניירות ערך.

מרים אילני: כל המשטר הוא משטר של חוק ניירות ערך.

מרים אילני: התיקון השני הוא בסעיף 171(ה).

מרים אילני: הסעיף הזה מסמיך את שר המשפטים לקבוע הוראות ותנאים לעניין אישור דוחות כספיים.

מרים אילני: בזמנו הבאנו תקנות לאישור שעוסקות בחברה ציבורית ובתאגיד מדווח.

מרים אילני: אמרנו שסעיף 171 חל כבר היום על שניהם.

מרים אילני: אלעזר אמר שלא בטוח שיש סמכות.

מרים אילני: אדוני הציע לנו למשוך את החלק של תאגיד מדווח מהתקנות, לחכות לסעיף ההסמכה ואז לתקן.

מרים אילני: הסעיף הזה חל גם לגבי תאגיד מדווח.

מרים אילני: בעקבות זה נתקן גם את תקנות דוחות כספיים.

שלמה לנדרס: עד עכשיו תאגיד ברישום כפול יכול היה להגיש בישראל את הדברים שהוא היה מגיש בארצות הברית.

מרים אילני: אנחנו אומרים שאין הבדל.

מרים אילני: על פי חוק ניירות ערך הוא יכול להגיש לפי הדין הזר.

מרים אילני: חל על זה חוק ניירות ערך.

שלמה לנדרס: ישנה עוד הוראה שמדברת על זה שחלות ההוראות שחלות עליו לגבי חברה פרטית אם הוא לא מגיש כאן דוחות בישראל מכוח היותו תאגיד מדווח ישראלי.

שלמה לנדרס: כתוב שהדוחות הכספיים יובאו בפני האסיפה הכללית.

שלמה לנדרס: תאגיד כפול צריך לצרף את הדוחות הכספים למרות שהוא כבר הגיש אותם בארצות הברית.

מרים אילני: האם שם הוא מגיש את זה לאסיפה הכללית בדרך אחרת?

שלמה לנדרס: הוא לא מגיש את זה לאסיפה הכללית.

שלמה לנדרס: מספיק שהוא פרסם את זה באתר.

מרים אילני: הדין הישראלי חל עליו מבחינת 171(ג).

מרים אילני: אם אתם חושב שיש בעיה אנחנו נדבר עליה.

מרים אילני: זה לא התכוון לתקן את מה שאתה אומר.

שלמה לנדרס: יוצא מהסעיף הזה שצריך לשלוח במיוחד את הדוחות הכספיים של תאגיד כפול.

מרים אילני: אנחנו נברר את זה.

דוד רותם: רבותיי, תודה רבה.

דוד רותם: אנחנו נקבע עוד ישיבה.