ועדת המדע והטכנולוגיה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 65, 2010-11-03 09:30

מאיר שטרית: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הישיבה.

מאיר שטרית: אני מקבל בברכה את תלמידי בית-הספר שנמצאים אתנו בוועדה, אני מקווה שתהיה ישיבה מעניינת גם עבורכם.

מאיר שטרית: אתם בטח מתמצאים יותר מרוב חברי הכנסת הממוצעים בנושא אינטרנט, יותר טוב מאשר רוב חברי הכנסת, אז בוודאי זה יעניין אתכם, מה שמתרחש.

מאיר שטרית: הדיון שאנחנו מקיימים בנושא של הגלישה באינטרנט בישראל, ואנחנו תכף נעלה מצגת שהציג אותה רועי ממחלקת המחקר של הכנסת, שחקר את הנושא בזמנו והציג נתונים.

מאיר שטרית: ככלל, אני רוצה לפתוח ולומר שלצערי הרב, אני אומר בצער, ששירותי האינטרנט בארץ מפגרים בהשוואה לשירותי האינטרנט בעולם, הן במהירות שלהם האמיתית, לא המפורסמת, אלא האמיתית, אני כבר לא מדבר על מהירות ההעלאה שזה אחד לעשר, בערך, בהבדל.

מאיר שטרית: זאת אומרת, כאשר אתה מוריד משהו מהאינטרנט, אז המהירות נגיד, במקרה הטוב ביותר, אתה גולש במהירות שבאמת אתה קנית.

מאיר שטרית: כשאתה רוצה לשלוח משהו במחשב, למקום אחר, העלאה, אז כמעט יורד פי עשר יותר נמוך.

מאיר שטרית: זו בעיני שערורייה פשוט, לא לדבר על זה שמול כל המחירים שהאזרח משלם, שהם לא מחירים זולים, כי אצלנו משלמים כידוע פעמיים, לא משלמים רק לספק, ל- ICP, משלמים גם לחברת התשתית לבד, ול- ICP לבד, שני תשלומים וכל אחד מחייב אותך לשנה וחצי, שנתיים, וכן הלאה, וכל מיני תרגילים אחרים.

מאיר שטרית: לא רק שאתה משלם הרבה מאוד כסף, אתה גם לא מקבל את הסחורה שבשבילה אתה משלם.

מאיר שטרית: אני יכול מניסיוני האישי לומר לכם שזה לעתים נדירות מאוד קורה שאני גולש בהורדה, לא בהעלאה, שאני גולש במהירות שבאמת אני קניתי.

מאיר שטרית: לעתים רחוקות ביותר.

מאיר שטרית: ועל העלאה אני בכלל לא מדבר.

מאיר שטרית: זה פשוט שערורייה.

מאיר שטרית: כאשר יש לפעמים, למיטב הבנתי, מגבלה, לא נותנים לך לשלוח קובץ מעל נפח מסוים, אם אני לא טועה, זה לא יותר מעשרה מגה-ביט, או 25 מגה-ביט, תלוי באיזה חברה אתה גולש ואם אתה, יש לך קובץ מעל זה, תשכח מזה.

מאיר שטרית: אתה יכול לעשות את זה עשר פעמים, אתה מקבל בסוף, אחרי כל הגלישה, תקבל הודעה – המשלוח נפל.

מאיר שטרית: ולכן, מה עושים כל החבר'ה, הם משתמשים ב- Send big files, דרך כל מיני אתרים באינטרנט לשלוח קבצים יותר גדולים.

מאיר שטרית: זה פשוט אנטיתזה לשירות שנדרש לציבור.

מאיר שטרית: ואני אומר בצער, שלדעתי משרד התקשורת איננו עושה את המוטל עליו ומפקח על כך שהציבור יקבל את השירות הראוי.

מאיר שטרית: משרד התקשורת גם לא נוקט באמצעים, כדי להביא לתחרות אמיתית כמו שהתחייבו.

מאיר שטרית: בדו"ח גרנאווי, שהיה בתקופתו של השר אריאל אטיאס, המליץ לגרום לכך שתימכרנה קטעי תשתית עם מפעילים חדשים, כדי שיורידו את המחירים וישנו את התחרות ולמרות ההמלצות ולמרות שהשר אימץ את ההמלצות, נכון לעכשיו עוד לא קרה שום דבר.

מאיר שטרית: אף קטע תשתית לא נמכר.

מאיר שטרית: ואני אומר לכם פשוט, אני אומר, סמנכ"ל משרד התקשורת יושב פה אתנו, אסף, הסמנכ"ל, השר גם אולי יבוא לישיבה, אני אומר לכם בצער, אני לא יודע למה אתם מחכים.

מאיר שטרית: תשחררו את הציבור מהשעבוד הבלתי מתקבל על הדעת של חברות האינטרנט, שלא לדבר על הסלולאריים, זה בכלל קטסטרופה, מחירי הגלישה הם פשוט אסון.

מאיר שטרית: אני יכול לשמש דוגמה אישית.

מאיר שטרית: יש לי אייפד, כידוע, ביום שיצא, נסעתי אתו לארצות-הברית לפני כמה שבועות, הייתי כמה ימים בארצות-הברית, גלשתי אני חושב איזה שעתיים.

מאיר שטרית: קיבלתי חשבון בבית, פשוט לא יאומן, 2,300 שקל.

מאיר שטרית: על גלישה של שעתיים באינטרנט בארצות-הברית.

מאיר שטרית: שיסביר לי מישהו, מה ההצדקה לגבות 2,000 זה עולה כמעט כמו האייפד עצמו, 2,300 שקל, זה פשוט קטסטרופה.

מאיר שטרית: אני חזרתי היום פריז, לאחר שהות של שלושה ימים בכנס של ה- OECD, נכנסתי לחנות שמוכרת כל מיני אביזרי טכנולוגיה, והסתבר שאני יכול לקנות מיקרו סים, בתשעה יורו לשלושה ימים ללא הגבלת גלישה.

מאיר שטרית: החלפתי את המיקרו סים שלי במיקרו סים הזה, והיו לי שלושה ימי גלישה ללא שום הגבלה, בתשעה יורו.

מאיר שטרית: תסבירו לי אתם, איך הדבר הזה אפשרי?

מאיר שטרית: הפער בין השוד של האזרחים, אני אומר לכם – שוד של אזרחים, לא פחות מזה, במשתמשי האינטרנט, לבין מה שקורה בעולם.

מאיר שטרית: הנה, זה טרי, מאתמול.

מאיר שטרית: עדיין יש לי את המיקרו סים פה, בתוך המחשב הזה.

מאיר שטרית: אתה קולט את זה בכל מקום, מיקרו סים קטן, תשעה יורו, אתה גולש שלושה ימים בלי שום מגבלה, בתשעה יורו.

מאיר שטרית: אני לא יחידי, לדעתי מזכירת הכנסת בז'נבה, היא גלשה גם כן, היא לא הבינה, למרות שקנתה חבילת גלישה לפני שהיא נסעה וגלשה במחשב שלה, היא קיבלה חשבון של כמעט 3,000 שקל.

מאיר שטרית: על גלישה די טכנית, לא איזה גלישה ענקית או משהו כזה.

מאיר שטרית: אני אומר לכם, ידידיי, משרד התקשורת, ואני מבקש שתעבירו דברים למשרד התקשורת, זה בלתי נסבל, ובלתי מתקבל על הדעת.

מאיר שטרית: אנו מקבלים בברכה את שר התקשורת שהגיע לישיבת הוועדה.

מאיר שטרית: בדיוק פניתי אליך, כמו אלוהים שמע את התפילה שלי.

מאיר שטרית: אני בדיוק מספר שמשרד התקשורת חייב להפסיק את השוד של האזרחים, על-ידי חברות הסלולאר והאינטרנט, זה פשוט בלתי מתקבל על הדעת.

מאיר שטרית: סיפרתי דוגמה, הייתי בארצות הברית עם האייפד לפני כמה זמן, גלשתי שעתיים, קיבלתי הביתה חשבון כשחזרתי – 2,300 שקל, על גלישה שעתיים.

משה כחלון: איזה חברה אתה?

מאיר שטרית: פלאפון.

מאיר שטרית: לא משנה, כל חברה אותו דבר.

משה כחלון: עכשיו אני מבין למה התוצאות שלהם ככה, עסקיות.

מאיר שטרית: איזו שאלה?

מאיר שטרית: גם חברות אחרות, עזוב.

מאיר שטרית: עכשיו אמרתי, חזרתי מפריז הבוקר, הייתי ב- OECD בפריז יומיים, נכנסתי לאיזה חנות שם, קניתי מיקרו סים, החלפתי את המיקרו סים של הטלפון, עולה תשעה יורו, שלושה ימים גלישה ללא שום הגבלה.

מאיר שטרית: יכולתי לגלוש מהבוקר, לילה, כמה שאני רוצה בלי שום מגבלה.

מאיר שטרית: אין שום הצדקה, במחירים שגובים מהציבור, ואני קורא לך, אדוני השר, תפעל, יש לכם כלים, אמצעים, כדי לשחרר את הציבור משעבודו של האינטרנט ואני הצעתי קודם, מהירות הגלישה, אני חוזר על זה בקצרה למענך, מהירות הגלישה היא מהירות גדולה מאוד.

מאיר שטרית: אתה קונה מהירות X ואתה משלם פעמיים, פעם אחת לספק התשתית, פעם אחת ל- ICP ואתה מקבל מהירות שהיא לחלוטין רחוקה ממה שאתה באמת גולש במציאות.

מאיר שטרית: זה בהורדה.

מאיר שטרית: שלא לדבר בתגובת העלאה, כשאתה רוצה לשלוח משהו, זה יורד אחד לעשר.

מאיר שטרית: נודע לי מחברות האינטרנט, אני אומר מספקי ICP, שאחת מהסיבות שמהירות הגלישה כל-כך נמוכה, היא, גם בהעלאה וגם בהורדה, זה הכבל התת ימי שמעביר, שהם קשורים בעצם לאותה חברה שנותנת את השירות של העברת התקשורת בכבל התת ימי והם משלמים מיליונים על הכבל התת ימי הזה, שהוא לא מספק את התעבורה למדינת ישראל והם כמובן בוכים כל היום, ללא שום עזרה.

מאיר שטרית: אני חושב שצריך לשנות את המצב הזה או לפתוח כבל נוסף או לעשות, אם לא יכולים, אולי הממשלה צריכה לעשות את זה, ולהפריד את זה מהתיק.

מאיר שטרית: לפתוח לארץ את הציבור.

מאיר שטרית: ברשותך, אדוני השר, נמצא פה רועי ממחלקת המחקר שיציג מצגת על הנתונים כפי שאנחנו רואים אותם במחלקת המחקר של הכנסת, לגבי הגלישה באינטרנט.

מאיר שטרית: רועי, בבקשה.

רועי גולדשמידט: תודה רבה.

רועי גולדשמידט: בוקר טוב.

רועי גולדשמידט: כאמור, חבר הכנסת שטרית ביקש ממני להציג מצגת.

מאיר שטרית: אני גם שמח לומר ששר התקשורת הניח שורה של חוקים בחוק ההסדרים, שבאים לטפל קצת בסוגיות של חלק מהחברות הסלולאריות, אני לא יודע אם החוקים האלה יגיעו בסוף לאיזה ועדה, קיוויתי שיגיעו לוועדה הזאת, אני לא יודע לאן הם יגיעו בסוף, אבל הוגשו שורה של חוקים שעולים בקנה אחד לפחות עם הכוונות שלי ועם רעיונותיי ואני מאוד מקווה שהם יעברו וישפרו בצורה משמעותית חלק מהדברים שהם כואבים היום.

מאיר שטרית: בבקשה, רועי.

רועי גולדשמידט: בוקר טוב.

רועי גולדשמידט: אני אתמקד בנושא מהירויות הגלישה בארץ ובעולם, בעיקר אני מתבסס על נתונים גלויים, שאפשר למצוא אותם ברשת האינטרנט.

רועי גולדשמידט: קודם כל, הקדמה קצרה.

רועי גולדשמידט: אני חושב שזה כמעט טריוויאלי לומר שהאינטרנט זה כלי קריטי.

רועי גולדשמידט: דו"ח של הבנק העולמי מ- 2009 מדבר על החשיבות של האינטרנט, טכנולוגיות ICT אחרות במונחים לשילוט, בהקשר של שקיפות, דיווחיות ומעורבות אזרחית, בהקשר לשירותים לאזרח כמובן היכולת להיות נגיש לשירותים מכל מקום בלי הצורך בהכרח לגשת למשרדים השונים.

רועי גולדשמידט: בהקשר של מסחר, הן מסחר ברשת והן מסחר באופן כללי.

רועי גולדשמידט: התובנה שלהם זה שהן ביחס לכלכלות מתפתחות והן ביחס לכלכלות מפותחות, האנדירט מהווה מנוע צמיחה משמעותי.

רועי גולדשמידט: כמובן, בהקשר של תקשורת, אינטרנט, הן בהקשר של תקשורת מקוונת באופן כללי, כלומר עיתונות וכו', והן בהקשר של היכולת בעצם לפתח טלוויזיה אינטרנטית, כמו שדו"ח גרונאו גם מציין, ובמאמר חצי מוסגר, ישראל נחשבת למעצמת ICT וכמעצמת ICT, כמו שנראה עוד רגע, כמדומני שאפשר לומר בזהירות שמצופה ממנה להגיע למהירויות יותר גבוהות ביכולת הגלישה בישראל.

רועי גולדשמידט: ראשית, שיעורי חדירה.

רועי גולדשמידט: אז אני חושב שיש נתונים יותר, שמציעים נתונים כביכול יותר מתקדמים, אבל גם הנתונים האלה הם לא רעים, כלומר הבעיה של מדינת ישראל היא לא בשיעורי החדירה של האינטרנט.

רועי גולדשמידט: אנחנו רואים פה נתונים של הלמ"ס, שפורסמו לפני כחודש.

רועי גולדשמידט: מדברים על כ- 66% ממשקי הבית בישראל שמנויים לאינטרנט.

רועי גולדשמידט: אתם יכולים לראות שאנחנו ממוקמים במקום די טוב באמצע.

רועי גולדשמידט: יש גם נתונים אחרים שמדברים על שיעורים אפילו יותר גבוהים.

רועי גולדשמידט: אבל ניקח אפילו את ההערכה הזהירה.

רועי גולדשמידט: אבל כשאנחנו עוברים למהירויות, התמונה קצת שונה.

רועי גולדשמידט: הנתונים האלה הם נתוני Speed-test מלפני יומיים.

רועי גולדשמידט: מישהו רוצה לנחש מה המהירות בישראל?

רועי גולדשמידט: המהירות בישראל, לפי Speed-test, היא חמישה מגה.

רועי גולדשמידט: בדירוג של Speed-test, ישראל נמצאת במקום ה- 61, מתוך 185 מדירות שנסקרו שם, זה כולל מדינות עם כלכלה מתפתחת ולא כולל רק את המדינות שמוצגות כאן, כמובן.

רועי גולדשמידט: עוד רגע נראה נתונים אחרים, שהם קצת פחות אופטימיים.

רועי גולדשמידט: מה שהראיתי לפני רגע, הגרף הקודם היה מהירות הורדה.

רועי גולדשמידט: אבל מהירות העלאה, נראית עוד פחות טוב.

רועי גולדשמידט: זאת אומרת ה- 0.8 מגה ביט.

רועי גולדשמידט: חשוב להבין שמהירות העלאה, מהירות הורדה.

מאיר שטרית: זאת אומרת, אם אתה קונה שמונה מגה ביט, אתה גולש ב- 0.8 בעצם בהעלאה?

מאיר שטרית: עשירית?

רועי גולדשמידט: אני לא יודע לענות.

מאיר שטרית: אדוני השר, יש גם מגבלה, איזה שאלה?

מאיר שטרית: אני תכף, אני ביקשתי להדגים פה בוועדה, נעלה לאתר וביקשתי שידגימו פה מה מהירות ההורדה, מה מהירות ההעלאה, נראה איך המהירות הזו יורדת בצורה דראסטית, אני מקווה שנוכל לראות את זה הלכה למעשה היום, כדוגמה.

מאיר שטרית: אני גם ביקשתי שיבדקו אפשרות שנתקשר לחברות האינטרנט, נגיד שיש לנו תקלה, אנחנו רוצים לקבל תמיכה, תראו כמה זמן לוקח לקבל תשובה ממישהו.

מאיר שטרית: מעניין אם היא יודעת לבדוק, באמת במציאות, מה באמת התגובה שהציבור מקבל.

רועי גולדשמידט: הנטייה להתייחס למהירות העלאה כמשהו שהוא רלוונטי רק במקרים שאני רוצה להעלות תוכן, היא בעייתית בגלל שמהירות ההעלאה מכתיבה, וזה בעצם החוליה החלשה.

רועי גולדשמידט: והחוליה החלשה מכתיבה את קצב הגלישה שלי, כיוון שגם כשאני מבצע פעילות שהיא בעיקרה הורדה, יש גם פעילות העלאה שמתבצעת במקביל.

רועי גולדשמידט: ישראל במקום ה- 99 מתוך 185 מדינות במהירות העלאה, לפי נתוני Speed-test.

רועי גולדשמידט: אני עובר לנתוני הקמה, לדו"ח שנמצא באתר הקמאי.

רועי גולדשמידט: רבעון השני של 2010.

רועי גולדשמידט: ישראל עדיין לא נראית יותר מדי טוב.

רועי גולדשמידט: שימו לב, לדוגמה, לקיצוניים משמאל, דרום קוריאה עם יותר מ- 16 מגה ביט הורדה, יפן, הונג-קונג, כולם בגזרת השמונה.

מאיר שטרית: זה ממוצע.

רועי גולדשמידט: ממוצע, כמובן.

רועי גולדשמידט: ישראל עם 3.3.

רועי גולדשמידט: אם אנחנו משווים, אגב, במרץ 2009, נתונים שמשרד התקשורת הציג בדיון שעבר, שבמרץ 2009 הממוצע היה שני מגה, ככה שחל שיפור מסוים, אבל אנחנו עדיין רחוקים מרחק לא מבוטל ממדינות מתקדמות כמו שאנחנו שואפים להיות בהקשר הזה בפרט.

רועי גולדשמידט: אחוז הגולשים במהירות מעל שני מגה, לפי נתוני הקמא"י  אנחנו נראים טוב.

רועי גולדשמידט: 76%.

רועי גולדשמידט: אבל, כשאנחנו עוברים לאחוז הגולשים במהירות מעל חמישה מגה, אנחנו נמצאים רק על 6%.

רועי גולדשמידט: כלומר, רוב הגולשים בישראל גולשים במהירויות הנעות בין שתיים לחמישה מגה.

מאיר שטרית: כי הם משלמים ממילא יותר גבוה, הם ממילא גולשים בשניים.

מאיר שטרית: אז אומרים למה לשלם עשר?

מאיר שטרית: אני אקנה שניים.

רועי גולדשמידט: רק מיעוט קטן יחסית גולש.

מאיר שטרית: מה הסיבה שרק מעט גולשים במהירויות הגבוהות, בגלל עלויות?

רועי גולדשמידט: אני לא יודע כרגע להסביר.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, חבל שאנחנו נלך לכיוון הזה.

משה כחלון: אנשים צריכים יותר, אבל צריכים לקחת משכנתה.

מאיר שטרית: נכון.

מאיר שטרית: העלויות למהירויות גבוהות הם בשמיים, בעיקר כשאתה משלם פה פעמיים, בארץ, ומחייבים אותך בדרך-כלל תמורת זה שאתה מתחייב לשנה וחצי או שנתיים.

מאיר שטרית: זה בכלל אבסורד.

מאיר שטרית: יש איזה חברה אחת לדעתי שאין בה התחייבות, זה אקס פון.

מאיר שטרית: שגם המחירים שלה, גם יותר נמוכים, ראיתי, בהשוואה אל מול חברות אחרות.

מאיר שטרית: למרות שאין לה התחייבויות.

מאיר שטרית: לכן, מה שצריך לעשות באמת, זה גם לגרום לכך שתהיה הורדת מחירים.

מאיר שטרית: אמרתי קודם בצער, שעד היום, ההמלצות של דו"ח גרונאו  לא יושמו לגבי מכירת מקטעי תשתית, לחייב את חברות התשתית למכור מקטעי תשתית למפעילים חדשים, כדי שלא יצטרכו בעצמם לתפוש תשתית.

מאיר שטרית: זה יכול להוזיל מאוד מאוד את המחירים.

רועי גולדשמידט: אגב, בארצות-הברית שבה שיעור הגולשים במהירות של מעל שני מגה היא דומה, כלומר קרוב ל- 76% מהאוכלוסייה, יש עדיין 30% שגולשים מעל חמישה מגה.

רועי גולדשמידט: דו"ח גרונאו, שהוזכר לפני רגע אחד, מתייחס, אני חושב שלמרות שעצם הפריסה של הרשתות המהירות היא תהליך חשוב, עדיין הממצאים של דו"ח גרונאו רלוונטיים.

רועי גולדשמידט: אני לא אקרא לכם אותם, אתם יכולים לראות אותם, אני רק אגיד, רק אציין את עיקריהם, שגם בהשוואה למדינות בהן שולטות עדיין הטכנולוגיות המסורתיות ה- IDSL והכבלים, ישראל במצב לא מזהיר.

רועי גולדשמידט: עוד דבר, התחרות הביאה גם להורדת מחירים, אך הצרכן הישראלי שילם על יתרון זה במונחי הגבלות על המגוון השימושי שמציע הפס הרחב ובראש ובראשונה היעדר פלטפורמה נוספת להעברת שידורי טלוויזיה.

רועי גולדשמידט: האינטרנט, בין שאר הדברים שהוא יכול לאפשר, זה יכולת להעביר שידורי טלוויזיה ללא צורך בתשתית ייעודית דוגמת Yes או HOT, וכיום כמובן, מעבר לבעיות הרגולאטיביות, טכנולוגית קיים חסם.

רועי גולדשמידט: עוד שני בולטים מדו"ח גרונאו – ההאטה בהשקעות במגזר הנייח משליכה לא רק על רווחת הצרכנים אלא ואולי חשוב יותר, על יעילותו וחדשנותו של המגזר העסקי ועשויה לפגוע בטווח הארוך בצמיחתו של המשק כולו וזו הנקודה האחרונה שחבר הכנסת שטרית התייחס אליה קודם, מה שמקובל לקרוא Local loop unbundling   כלומר, היכולת להחכיר מקטעי גלישה.

רועי גולדשמידט: כיום יושבת ועדת חיאק שאמורה ליישם את דו"ח ועדת גרונאו, היא אמורה להגיש את המלצותיה במרץ 2011, ואני חושב שהוועדה תמתין בכיליון עיניים ליישום.

רועי גולדשמידט: תודה רבה.

מאיר שטרית: בבקשה, משרד התקשורת.

מאיר שטרית: סמנכ"ל כלכלה.

יאיר חקאק: בוקר טוב.

יאיר חקאק: תודה, אדוני היושב-ראש, בוקר טוב.

יאיר חקאק: שמי יאיר, אני מאגף הכלכלה במשרד התקשורת.

יאיר חקאק: אני אציג לכם מבט בדגש על דו"ח שינויים מאז שהיינו כאן בפעם שעברה.

יאיר חקאק: אני חושב שהכותרת היא: משתפר, אבל יש דרך ארוכה.

יאיר חקאק: זו הכותרת.

יאיר חקאק: אז נתחיל קצת על מבנה השוק בישראל, אחר-כך נצלול לתוך עולם האינטרנט, נדבר קצת על כמה השוואות בינלאומיות, בעיקר בעניין המחיר והמהירות.

יאיר חקאק: נדבר קצת על הרשתות החדשות, על המיזם של חברת החשמל שיכול להיות שיביא לאיזה שהוא שינוי בשוק, על השוק הסיטונאי, כמו שאורי אמר ומה אנחנו עושים כדי לקדם את זה ואנחנו, אני יודע שמוקד הדיון הוא אינטרנט קווי, קרקעי, אבל יש גם אינטרנט סלולארי בישראל ושווה גם להזכיר אותו, איך זה עובד ומה קורה שם.

יאיר חקאק: אז קודם כל, מבט מלמעלה.

יאיר חקאק: זה שוק התקשורת בישראל, אנחנו רואים שהשוק, אפשר להגיד נשלט על-ידי החברות הניידות, על-ידי חברות הסלולאר עם 56% מכלל ההכנסות.

יאיר חקאק: לענייננו, אנחנו מדברים על שני הפלחים של האינטרנט, קישוריות ה- ICP שזה 6% מהשוק, והאינטרנט תשתית שזה 4% מהשוק.

יאיר חקאק: כמו שאמר היושב-ראש, לא הפרדה שנהוגה לדעתי בשום מקום אחר בעולם.

יאיר חקאק: היא באה ממניעים שלנו, אנחנו נדבר על זה קצת אחר-כך.

מאיר שטרית: אולי תבטלו גם פה את ההפרדה, באמת, ותתנו לאנשים לעבוד חופשי.

מאיר שטרית: שיתחרו, שישברו את הראש אחד לשני.

מאיר שטרית: האזרח יצא בסופו של דבר נשכר.

יאיר חקאק: אז לזה נגיע.

יאיר חקאק: אגב, שיעורי החדירה, וזה אני קצת חולק על הנתונים של מרכז המחקר, אלה נתונים מעכשיו.

יאיר חקאק: נתונים די, אפשר לקרוא להם דטרמיניסטיים, יש 1.7 מיליון חיבורי אינטרנט מהיר בישראל, יש 2.1 מיליון משקי בית, ולכן שיעורי החדירה הם 83%, 84%.

יאיר חקאק: אנחנו, אפשר להגיד שאנחנו מאוד מתקרבים לרווייה, במיוחד בהתחשב בזה שיש פלח שוק מסוים בישראל שאינו מעוניין, מסיבות שאינן כלכליות, בהתחברות לאינטרנט.

יאיר חקאק: ולכן, כמו שאורי אמר, ברמת החדירה, אני לא חושב שאנחנו בבעיה, הבעיה היא באמת, אם יש בעיה, היא במהירויות ובמחירים.

יאיר חקאק: וזו ההשוואה הבינלאומית.

יאיר חקאק: אנחנו במקום טוב באמצע שם, קצת מעל ממוצע ה- OECD, בין ארצות-הברית לבין יפן.

יאיר חקאק: אגב, אני גם אזכיר שההשוואה הזאת היא במונחים של נפשות וזה לא השוואה שמיטיבה עם המשרד, בגלל שגודל משק הבית בישראל הוא גדול.

יאיר חקאק: נדבר קצת על מבנה השוק.

יאיר חקאק: איך עובד האינטרנט בישראל, את זה הראינו גם בפעם שעברה, אז נעשה את זה בקצרה.

יאיר חקאק: בעצם, הלקוח שרוצה להתחבר לאינטרנט, צריך שני מוצרים, משלימים מושלמים מה שנקרא בשפה הכלכלית, אחד – תשתית, מבזק או הוט, והשני – ISP.

יאיר חקאק: שוק הגישה רחבת הפס הוא בעצם שתי חברות, בזק והוט, שמחלקות ביניהן את השוק ובשוק ה- ISP יש יותר תחרות ואגב, זו הסיבה שהמודל הזה נקבע מלכתחילה.

יאיר חקאק: זאת אומרת, המודל הזה נקבע, כדי לפתח את התחרות באולם ה- ISP, אפילו כשאין תחרות מרובה מדי בעולם התשתית.

יאיר חקאק: אז ככה, זה המבנה.

יאיר חקאק: לגבי המחירים.

יאיר חקאק: אלו מחירים שליקטנו אצלנו במשרד השבוע ובשבוע שעבר, לגבי המחיר ואני מדגיש, אלה מחירי מחירון, זאת אומרת לא עשינו ניסיונות להתקשר, להתמקח.

מאיר שטרית: 100 מגה ביט שמקבלים 350 שקל?

יאיר חקק: זה רק תשתית.

יאיר חקק: יש לי גם גרף משולב.

יאיר חקק: אלה רק מחירי התשתית.

יאיר חקק: אז ההצעה הזולה, בסופו של דבר זה מה שמעניין את הלקוח.

יאיר חקק: אבל עוד פעם, לא היה כאן ניסיון להתמקח, זה לא התמחור שכולל בנדלים למיניהם, זאת אומרת, קח הרבה מוצרים וניתן לך הנחה וכו' וחשוב להגיד, כמו שהודגש כאן, שהמהירות שאנחנו מדברים עליה היא לא מהירות אפקטיבית אלא מהירות מוצהרת.

יאיר חקק: זאת אומרת Best afford.

יאיר חקק: ואלה מחירי ה- ISP.

יאיר חקק: גם ליקטנו נתונים מ- ISP שונים בשוק, בין מאתרי האינטרנט שלהם, בין ממוקדי השירות.

יאיר חקק: זה גם מחיר המחירון החודשי הממוצע בתוכנית לשנה וזו השורה התחתונה.

יאיר חקק: זה מה שחשוב, בסופו של דבר.

יאיר חקק: 700 שקל.

יאיר חקק: על 100 מגה.

יאיר חקק: אפשר להגיד בכנות ש- 100 מגה זה לא מוצר צריכה בישראל, זאת אומרת, הוא לא מוצר.

משה כחלון: לא משנה,  אם יציעו אותו, יצרכו.

מאיר שטרית: והגלישה האמיתית, כמה היא?

יאיר חקאק: הגלישה האמיתית, אז זהו.

יאיר חקאק: אז זה, לא יודע, יכול להיות שזה, זאת אומרת.

מאיר שטרית: אני אגב חושב שכדאי שמשרד התקשורת יעשה לעצמו בדיקות של מהירות של גלישה, לא יסמוך על זה מה שמפרסמים, כי זה לא עומד בשום פנים ואופן בתקנים.

מאיר שטרית: אם אתם תעשו איזה שהיא יחידה שתעשה בדיקות קבועות ותקנוס מי שלא עומד בכניסה, זה ישנה את המצב.

מאיר שטרית: האזרחים, אין להם שום כלי, שום כלי להתמודד מול חברות האינטרנט, כלום.

מאיר שטרית: אתה יכול להקים יחידה במשרד התקשורת, מצידי תחייבו אותם באגרה.

מאיר שטרית: 29 מיליארד שקל, לא יקרה שום אסון אם ייקחו אגרה על העניין הזה, ותבדקו.

מאיר שטרית: אני חושב שהדרך היחידה, זה מה שעושים בעולם, אגב, עושים בדיקות של מהירות בכל מיני מקומות, זה איום חשוב שאנשים יכולים לראות באמת שבודקים אותם.

מאיר שטרית: ואז ההתייחסות תהיה אחרת.

יאיר חקאק: אז אני יכול לעדכן שאנחנו חושבים בכיוון הזה.

יאיר חקאק: אנחנו גם לומדים מעמיתינו באירופה איך הם עושים את זה והכוונה היא לעשות צעד, שורה של צעדים, שנועדו להגביר את השקיפות.

יאיר חקאק: הראשון מביניהם זה באמת כמו שאמרת, לאגור ולפרסם את הנתונים.

יאיר חקאק: הדבר השני זה לחייב את, הן בעלי התשתית והן ה- ISP בגילוי נאות בכך שמדובר במהירות מוצהרת.

מאיר שטרית: העלאה והורדה.

יאיר חקאק: העלאה, הורדה, גם מהירות אפקטיבית, מהירות אפילו בתנאים שאינם אופטימאליים, זאת אומרת לא The best afford ואני מקווה, חבל שהמנכ"ל שלנו לא פה, אבל אני מקווה שבעתיד הקרוב יהיו לנו כמה תיקוני רישיונות שנועדו לעשות בדיוק את הדברים האלה.

יאיר חקאק: אז זה בעניין המחיר.

יאיר חקאק: בעניין המחיר, אז עכשיו, התלבטנו די הרבה איך להראות את המחירים והמהירויות ביחס לעולם.

יאיר חקאק: יש כל מיני רובריקות, עלות ממוצעת לקו שהיא לא כל-כך רלוונטית כי העלות הממוצעת לקו, לדוגמה בטורקיה, היא נמוכה, כי המהירות נמוכה.

יאיר חקאק: ולכן זה לא איזה שהוא מדד רלוונטי.

יאיר חקאק: אז כאן בטבלה הזאת, בעצם אנחנו רואים את הטווח, בכל מדינה, מיפן למעלה ועד מכסיקו למטה, כמה עולה אינטרנט פר מגה-ביט, מהזול, מצד שמאל, אל היקר מצד ימין.

יאיר חקאק: זאת אומרת, אם אנחנו נסתכל על יפן, ביפן הלקוח שרוכש אינטרנט מהיר מאוד, משלם 18 סנט, וזה בדולר אמריקאי, 18 סנט למגה.

יאיר חקאק: ובישראל, הלקוח שרוכש את האינטרנט הכי מהיר שיש בישראל, משלם דולר ו- 75 סנט.

יאיר חקאק: יותר מפי עשר.

יאיר חקאק: זאת אומרת, זה, אני חושב, מעיד על העובדה שהאינטרנט המהיר מאוד עוד לא הפך למוצר המוני בישראל, וחבל.

יאיר חקאק: וזו באמת, זה באמת שקף מפתח לעניין הזה.

יאיר חקאק: אלה המהירויות.

יאיר חקאק: אם רועי דיבר על מעל שני מגה, אז אלה נתונים מאוד מאוד עדכניים, מהשבוע האחרון.

יאיר חקאק: מצד שמאל, דצמבר 09, כשהיה האת הדיון האחרון בוועדה על הנושא, דיברנו אז על 45% מהגולשים שגלשו במהירויות עד מגה וחצי, והשאר במהירויות עד עשר מגה, כי זה היה הכי מהיר שהיה, היום אנחנו רואים, האמת, חדירה יפה, יפה מאוד, של המוצרים של 10 מגה ומעלה, זאת אומרת זה באמת צובר תאוצה.

יאיר חקאק: אנחנו רואים גם באופן מקביל ירידה בקצבים הנמוכים מאוד ואנחנו בפירוש רואים שהשוק נע צפונה ולכן אמרתי התקדמות מסוימת, והמהירות הממוצעת ללקוחות בזק, עלתה מ- 2.5.

מאיר שטרית: אתה רק יודע את המחירים מי שקנה את המהירות, זה לא שבהכרח הם גולשים במהירות הזאת.

יאיר חקאק: נכון, כן כן, זה עוד פעם, אני מדבר על מהירות.

מאיר שטרית: יש פער גדול בין הקנייה.

מאיר שטרית: אתה רק יכול לדעת את מספר הקליינטים שמשלמים כסף עבור מהירות יותר גבוהה.

יאיר חקאק: נכון, כן.

מאיר שטרית: אני אומר לך שהמהירות לא עלתה.

יאיר חקאק: נכון.

יאיר חקאק: אז המהירות הממוצעת ללקוחות בזק עלתה מ- 2.5 מגה ל- 3.8 מגה ביט לשנייה, בתקופה הזאת.

יאיר חקאק: עכשיו נדבר קצת על מגמות טכנולוגיות, מה צפוי לנו לעתיד.

יאיר חקאק: יש שתי רשתות חדשות בישראל, שפורשות בעלי התשתיות, בזק והוט.

יאיר חקאק: בזק עושה פרויקט שנקרא NGN שזה בעצם Fiber to the curb, סיבים עד שפת המדרכה, זאת אומרת מחליפים את קו הנחושת מהמרכזייה ועד הארון בסיב אופטי, וזה אמור לאפשר קצבים יותר גבוהים.

מאיר שטרית: אולי.

מאיר שטרית: לדעתי זה לא יעבוד, מכיוון שהם לא עושים את החלק הכי חשוב, המעבר מהארון לבית.

יאיר חקאק: זה השלב הבא.

מאיר שטרית: אז מה הטעם?

מאיר שטרית: אתה מביא מהירות ענקית לארון, ומהארון הביתה, מקבל נחושת, הישנים, ששם המגבלה של העברת התמסורת היא הרבה הרבה יותר נמוכה.

מאיר שטרית: לכן זה לא עובד בכלל, הם קצת עובדים על הציבור בעיניים.

מאיר שטרית: מה, זה לא מגיע, בחיים לא יגיע למהירות שהם מציעים.

יאיר חקאק: יש שיפור בזה, ככל שהסיב מגיע יותר קרוב ללקוח, כך המהירות עולה.

מאיר שטרית: נכון.

מאיר שטרית: אבל-?

יאיר חקאק: היא אף פעם לא תעלה למהירות מהירה במיוחד.

מאיר שטרית: אלא אם ישימו סיבים אופטיים לבית.

יאיר חקאק: כן, נכון.

מאיר שטרית: זה מה שעושים בעולם.

יאיר חקאק: הוט הולכת על פרויקט מקביל, קצת שונה אבל, שנקרא UFI, שזה בעצם שדרוג התקן של רשת הכבלים לתקן חדש שנקרא אוקסיס 3, שהיא גם מאפשרת מהירות של עד 100 מגה ביט לשנייה, אל הלקוח.

יאיר חקאק: יש פריסה נרחבת, עדיין אין כיסוי כלל ארצי.

יאיר חקאק: בבזק אנחנו מדברים על עצם הפריסה של הארונות ברחובות, בהוט אנחנו מדברים על כך שהרשת היום היא אמנם זמינה לכל הלקוחות, אבל יידרשו הרבה מאוד השקעות כדי לעמוד בביקושים.

מאיר שטרית: כי גם שם לא מגיעים מארונות הפיצול לבתים בסיבים שיכולים להעביר את המהירות הזאת, גם לא בהוט.

מאיר שטרית: אותו דבר בדיוק.

יאיר חקאק: עכשיו נדבר קצת על מגמות עולמיות, מה שקורה בעולם.

יאיר חקאק: כמו  שאמר יושב-הראש, ספקי התקשורת בעולם פורסים סיבים עד בית הלקוח והדבר מביא כמובן לקצבים הרבה יותר גבוהים ממה שאנחנו מכירים בישראל, לדוגמה – ג'יגה ביט, אינטרנט במהירות של ג'יגה ביט לשנייה וההורדה המשמעותית ביותר במחיר למגה ביט.

יאיר חקאק: כי בסופו של דבר, זה המוצר, המוצר הוא כמה מגה ביט אני מקבל וכמה אני משלם עליהם, לדוגמה, וזו דוגמה שעלתה בגלל שהיו לנו כמה דיונים עם עמיתינו הלטבים, בריגה שבלטבייה, ניתן לרכוש אינטרנט מהיר מאוד, 500 מגה ביט לשנייה, במחיר של כ- 25 אירו לחודש.

יאיר חקאק: אני חייב להגיד שיש דברים בלטבייה שלא היינו מאפשרים אותם בישראל, לדוגמה אפשר להשחיל קווים מגג לגג וכל מיני דברים שהקלו על הפריסה, אבל עדיין, הפער מדבר בעד עצמו, אני חושב.

מאיר שטרית: אצלנו לא צריכים, יש תשתיות מתחת לקרקע, אבל צריכים להשתמש בהן נכון.

יאיר חקאק: ודבר שני, וזה גם נדון עכשיו בין היתר בוועדת חייאק, שרגולאטורים אירופאיים מחייבים גישה לקנים של מפעילים ותיקים וספקי תשתית אחרים, לדוגמה חברת החשמל, חברת המים, תאגידי הביוב וכו', כדי לאפשר לספקים להעביר תשתיות בתוך הדברים האלה.

יאיר חקאק: איך זה מתבטא בישראל?

יאיר חקאק: באמת יש את הפרויקט של חברת החשמל, אני מצטט מהחלטת הממשלה – להתיר לחברת החשמל לפעול בתחום התקשורת, תתקשר עם בעלי רישיונות בלבד, זאת אומרת חברת החשמל תהיה מה שאנחנו קוראים ספק ספקים, היא תשרת ספקים אחרים, התקווה היא ספקים אלטרנטיביים.

יאיר חקאק: שר התקשורת רשאי לאשר לחברות התקשורת להתקשר עם לקוחות עסקיים גדולים, אבל זה לא מוקד הדיון.

יאיר חקאק: לצורך בחינה של האספקטים, בעיקר הטכנולוגיים, אבל גם אחרים, חברת החשמל ביצעה ניסוי בקריית שמונה, היא חברה 150 משתמשי קצה, משקי בית, במהירות של 100 מגה.

יאיר חקאק: היא חיברה בית-ספר במהירות של 200 מגה, והשותפים בניסוי היו גם חברות ה- ISP, כל מיני ספקי ציוד, באמת פיילוט יחסית מצומצם אבל מאוד חשוב, כציון דרך בהתפתחות הטכנולוגיה הזאת בישראל.

יאיר חקאק: והמשרד מתקדם לקראת מתן רישיון קבע לתאגיד הזה של חברת החשמל, לפעול כספק ספקים.

יאיר חקאק: נדבר קצת על היישום של ועדת גרונאו, שזה בעצם מתבצע דרך ועדת חייאק.

יאיר חקאק: בעקבות המלצות דו"ח ועדת גרונאו, שאומצו, המשרד פועל להקים שוק סיטואני על-מנת להגביר את התחרות.

יאיר חקאק: מונתה ועדה ציבורית, ועדת חייאק, והיא צפויה לקבוע את המוצרים הסיטונאיים שיסופקו, את מערך התעריפים הסיטונאיים וכדי שלא ייווצר מצב של מערכת תמחור לא אחידה, גם לקבוע את המחירים הקמעונאיים לחברת בזק, כדי שהמערכת הזאת תהיה מאוזנת.

יאיר חקאק: ספקים אלטרנטיביים יוכלו לספק ללקוח פיתרון הכולל גם שירותי תשתית, זאת אומרת בגדול, כאיזה שהוא כותרת, אפשר להגיד שהמעבר לשוק הסיטונאי מסמל את תחילתו של סופו של המודל המפוצל.

יאיר חקאק: זאת אומרת שכל ספק באשר הוא יוכל לרכוש עבור הלקוח תשתיות מבזק ומהוט, ומחברת החשמל ומכל הספקים שיגיעו עד לבתים ולהציע ללקוח חבילה אחת, לשרת אותו במוקד אחד, גם עם השיפור בשירות שהדבר הזה יביא וגם עם הירידה בעלויות.

מאיר שטרית: מתי זה יקרה?

יאיר חקאק: הוועדה אמורה להגיש המלצות בחודשים הקרובים ואז ישר לשלב היישום.

מאיר שטרית: יש למשרד התקשורת איזה יעד מה מהירות הגלישה שאתם רוצים שתהיה בישראל?

משה כחלון: יש, ודאי.

יאיר חקאק: כמו שאמרתי, זה לא מוקד הדיון, אבל נדבר קצת על האינטרנט הסלולארי בישראל, שהוא גם צובר תאוצה והוא חשוב.

יאיר חקאק: הגישה הופכת ליותר נפוצה, אני מבין שיושב-הראש יכול להעיד על זה בעצמו עם האייפד, זאת אומרת ככל שהחוויה יותר טובה במכשיר, כך המוצר הופך ליותר אטרקטיבי.

יאיר חקאק: אנחנו זוכרים מלפני שלוש-ארבע שנים את טלפוני הוואפ שהיו מאוד מעצבנים, היום החוויה היא כמעט מלאה מבחינת המשתמש.

יאיר חקאק: יש כ- 4.3 מיליון מנויי דור שלישי בישראל, שזה נתון מאוד חשוב, מאוד גבוה, במונחים בינלאומיים.

יאיר חקאק: 44% מכלל מנויי הסלולאר בארץ, משתמשים פוטנציאליים, הקצבים שאנחנו מגיעים אליהם היום.

מאיר שטרית: הם משלמים גלישה, בין אם הם רוצים או לא רוצים.

יאיר חקאק: כן, על זה אני מציע שתשאל את הספקים שמופיעים כאן היום.

מאיר שטרית: שר התקשורת אחראי על העניין.

יאיר חקאק: זו אכן בעיה והמשרד פועל לתקן את המצב הזה.

יאיר חקאק: הקצבים מגיעים היום עד כ- 7 מגה ביט לשנייה, בגלישה הסלולארית.

יאיר חקאק: בעתיד הנראה לעין, אנחנו מדברים על מעבר לרשתות מדור רביעי, מה שנקרא LTE – Long term evolution, שאנחנו מדברים שם על קצבים של על 50 מגה ביט לשנייה, שזה באמת חוויה ניידת אחרת ממה שאנחנו מכירים היום.

יאיר חקאק: היום האינטרנט על המכשיר הסלולארי הוא לא כל-כך תחליף לאינטרנט הביתי, אבל יש כ- 230,000 חיבורי אינטרנט סלולארי ייעודיים, מה שאנחנו קוראים אצלנו במשרד דונגלים, זאת אומרת כל מיניה תקני USB כאלה, שמחברים למחשב הנייד או ראוטר סלולארי, שמחליף את האינטרנט בבית ויש 230,000 כאלה, לנתוני סוף 2009.

יאיר חקאק: בראש סדר, אחד מהדברים בראש סדר העדיפויות של המשרד, זה כמובן להגביר את התחרות בתחום הסלולאר, ולכן המשרד עורך בימים אלה מכרז למפעיל סלולארי חדש שיאפשר גם למפעיל חדש להציע שירותים רחבי פס.

יאיר חקאק: אז אנחנו, זאת אומרת המשרד דוגל בשיטה של כמה שיותר תחרות, ככה יותר טוב ולכן הוא פועל גם בכיוון הזה.

מאיר שטרית: איפה עומד העניין של מפעילים וירטואליים?

יאיר חקאק: מפעילים וירטואליים הוענקו להם רישיונות, הוענקו, אם אני לא טועה, כבר שמונה או תשעה.

מאיר שטרית: אני מבין שחסמי הכניסה זה שהקישוריות עוד לא ירדו.

מאיר שטרית: הקישוריות אמורות לרדת מתי?

יאיר חקאק: ב- 1 לינואר.

מאיר שטרית: ואז אולי ייכנסו החבר'ה האלה?

יאיר חקאק: נכון.

יאיר חקאק: אבל המספר הזה כבר ידוע.

יאיר חקאק: זאת אומרת, אפשר כבר לנהל משא ומתן על-סמך המספר הזה.

מאיר שטרית: אז למה הם לא נכנסים?

יאיר חקאק: הם עדיין בתקופה של ניהול משא ומתן עם בעלי התשתיות.

יאיר חקאק: אם לא יגיעו להסכמים, השר ייקבע.

יאיר חקאק: תודה רבה.

מאיר שטרית: אדוני השר, הנה ההזדמנות.

מאיר שטרית: והייתי מבקש אם אפשר התייחסות גם לעניין של העברה של אחת הבעיות הקשות שיוצרות אצלנו צוואר בקבוק, זה הכבל התת-ימי, שבעצם אל"ף, עולה מיליונים לחברות ה- ICP, כי הם צריכים לשלם לבעלי הכבל הזה הרבה מאוד כסף בשביל להעביר את התעבורת, ובי"ת, זה לא מספיק בשביל לעשות את התעבורת של ישראל מכאן לחוץ לארץ, האם יש לכם איזה שהיא כוונה בעתיד לעשות משהו בעניין של העברה, כדי לפתוח באמת את האפשרויות לאזרח.

משה כחלון: בוקר טוב לכולם.

משה כחלון: אדוני, היושב-ראש.

מאיר שטרית: התלמידים צריכים לצאת וברשותך, אחד התלמידים ביקש לשאול שאלה, מאחר והם באים לכנסת, אנחנו רוצים לשתף אותם, בבקשה.

אביב: מה אתה בדיוק רוצה לעשות בנוגע לקבל התת-ימי שהוא הבעיה העיקרית בנושא?

אביב: בעצם, כל העיקר של המחירים מול מה שאתה מקבל באמת, הרבה מזה מתנקז בתוך הכבל התת-ימי הזה.

אביב: איזה כוונה יש פה לעשות, איזו פעולה, כדי לשפר את המצב.

משה כחלון: שוב, בוקר טוב לכולם.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, אני מאוד מודה לך על הדיון הזה, באמת, כל דיון שאנחנו עושים פה, יוצא ממנו משהו.

מאיר שטרית: פעם שעברה היה חברת החשמל.

משה כחלון: היה חברת החשמל, שניגע גם בקצרה.

משה כחלון: אני לא אדבר כעת, לא על חשיבות האינטרנט, לא חשיבות הגלישה, לא על חשיבות הצמיחה, אני חושב שכולנו יודעים את זה וזאת המטרה גם שיושב-ראש הוועדה לוקח את הנושאים האלה ומסייע לנו לקדם אותם.

משה כחלון: אביב, אני אשיב לך, כי פשוט זה אצלי בסדר.

משה כחלון: אין ספק וזה ודאי ויכולים לתקוף אותי כמה שרוצים, הכשלים הם בעקבות חוסר תחרות.

משה כחלון: כשיש אצלך ברחוב חנות אחת שמוכרת מוצר מסוים ורק היא, אותה חנות לא תשקיע כי היא יודעת שאתה שבוי אצלה, היא יודעת שאתה תבוא לרכוש רק ממנה, כי אין לך משהו אחר.

משה כחלון: זה כשל שוק שהתפקיד של המדינה להתערב, כשהכשל הזה נוצר.

משה כחלון: זה נכון, כבל תת-ימי יש אחד, וזה לא בריא למדינה, אפילו לא מבחינה ביטחונית, ולא מבחינה עסקית ולא מבחינה כלכלית, שיהיה מוצר כל-כך חשוב שהוא רק אחד ואחד זה בגדר של מונופול, מן הסתם.

משה כחלון: נכנסתי לתפקיד, התחלתי ללחוץ לכיוון הזה, לתחרות בסלולאר, בכל התחומים שאנחנו מכירים, וגם בזה.

משה כחלון: אתמול בלילה הודיעו לי בזק בינלאומי שמתחילים בשבוע הבא לפרוס כבל נוסף, לדעתי תוך שנה וחצי זה יסתיים, יש שם השקעה של 100 מיליון שקל, שזה דבר מבורך ואני רוצה לברך אותם על זה.

משה כחלון: יש חברה נוספת, שתפרוס בתקופה הקרובה, גם כבל, אז אנחנו נמצא את עצמנו בשנה וחצי הקרובות, עם שלושה כבלים.

משה כחלון: זאת אומרת, זה ישלש את עצמו ואין לי ספק שזה יגרום לתחרות יותר טובה, יפחית מחירים וייתן שירות ומהירויות יותר טובות.

מאיר שטרית: אולי כדאי לעשות את זה ביחד, זה יעלה להם יותר זול, אם פורסים שני כבלים באותו אמצעי.

משה כחלון: לא לא, עזוב, אל תחבר אותם ביחד, גם ככה אנחנו, גם כשאנחנו לא נותנים להם להיות ביחד, אנחנו בבעיה.

משה כחלון: אז ניתן להם להיות ביחד, השם ישמור.

משה כחלון: בוא נשאיר את זה ככה, שמע לי, מאיר, בוא נשאיר את זה ככה.

משה כחלון: שיהיו רחוקים האחד מהשני, כמה שיותר.

משה כחלון: אם אנחנו רוצים לקדם את התחרות.

משה כחלון: אז זו הבשורה שיש לנו להבוקר, לגבי התשתיות ולגבי הפריסה של הכבל תת-ימי.

משה כחלון: אני חוזר להתחלה, הבעיה היא תחרות וכדי לקדם את נושא האינטרנט, באמת את התשתיות, זה יותר התשתיות מאשר ה- ISP.

משה כחלון: ISP אנחנו יכולים לספק, המדינה הזאת יודעת לספק כמה שאנחנו רוצים, יש פה את המוחות הטובים ביותר ויש פה את המתכנתים ובאמת את החבר'ה מהמשובחים בעולם ואנחנו מסוגלים.

משה כחלון: אין פה תשתיות.

משה כחלון: ולכן, לכן הנושא הזה של תשתיות, אנחנו קידמנו את נושא חברת החשמל להכניס תחרות, כפי שאמר יאיר, אנחנו, ועדת חייאק כעת עובדת אז איך ליישם.

משה כחלון: ועדת גרונאו אמרה שצריך לעשות א', ב', ג', אבל איך, מבחינה טכנית, וכלכלית, עובדים על זה, עובדת על זה ועדת חייאק, וגם מסתיים בתקופה הקרובה המנדט שלה לא יותר מדי ארוך.

משה כחלון: ולכן הנושא הזה של חברת חשמל, לדעתי ייתן דחיפה גדולה מאוד.

משה כחלון: אני הודעתי למנכ"ל חברת החשמל שאני מבקש שהפריסה תהיה אוניברסאלית, לכל מדינת ישראל, כי אם כבר המדינה החליטה להתערב במשהו, אדוני היושב-ראש, צריך להיות לו גם אלמנט בנוסף לאלמנט כלכלי, צריך להיות פה גם אלמנט חברתי.

משה כחלון: ואם מדינה נותנת לחברה שלה רישיון היתר, אנחנו צריכים שאותו נער בקריית שמונה, שעשינו אצלו את הניסוי בבית, וזה היה ניסוי מוצלח בצורה בלתי רגילה ואותו נער במצפה רמון או באילת או באופקים, יקבל את מה שהחברות העסקיות לא רוצות לתת, מטעמים כלכליים.

משה כחלון: והחברות העסקיות שאף אחד לא יספר שום סיפור, הם מסתכלים עלינו דרך הדולר, לא דרך הכלכלה של מדינת ישראל, לא דרך החינוך, רק דרך הדולר והמאבק שלי אתם הוא יום-יומי, יום-יומי, כדי לספק שירותים אוניברסאליים, כדי להגיע למקומות שהם לא רווחים ואני מודה, יש פה, לא יודע אם לקרוא לזה מלחמה, אבל מאבק קשה.

משה כחלון: מאבק קשה, ולכן המדינה נכנסה.

משה כחלון: המדינה לא התעוררה בבוקר, והחליטה להיכנס לנושא של תשתיות.

משה כחלון: אם לא היה פה כשל והנה עד היום אנחנו במלחמה עם בזק ועם הוט על שוק סיטונאי, שאתה הערת עליו, אדוני יושב-הראש, בצדק.

משה כחלון: הן נלחמות.

משה כחלון: ואתם יודעים מה התשובה של החברות היתה עכשיו לחברת החשמל?

משה כחלון: אף אחד לא בא אלי ואומרים – אדוני השר, אנחנו נפרוץ ואנחנו נעשה.

משה כחלון: הלכו לבג"צ לבלום את זה.

משה כחלון: זאת הפעולה התחרותית שלהם.

משה כחלון: אתמול קיבלתי מכתב מהוט, בזק כבר בדרך, זה מה שיש להם לעשות.

משה כחלון: לא להגיד – אולי אנחנו נהיה יותר טובים.

משה כחלון: תנו לנו צ'אנס.

משה כחלון: הולכים לבג"צ, לבלום את זה.

משה כחלון: כדי להישאר במצב הזה.

משה כחלון: המצב הזה הוא נוח להם.

משה כחלון: אנחנו לא ניתן את זה.

משה כחלון: אנחנו לא ניתן את זה, אנחנו נפרוש את התשתיות האלה, זה יגיע לכל בית במדינת ישראל, אנחנו ניתן ונספק, ואדוני היושב-ראש, אתה שאלת על יעדים, אני אומר לך, היעדים שלנו הם 100 מגה לכל בית, גם הם יכולים לתת 100 מגה לכל בית.

משה כחלון: אבל כמו שאמרתי, צריך לקחת משכנתה כדי לשלם את זה.

משה כחלון: אנחנו ניתן 100 מגה במחירים סבירים, שזה יהיה נגיש לכל אדם.

משה כחלון: ואני שמעתי את הטענות של החברות, אין לזה צורך, מי צריך 100 מגה, מה יעשו עם 100 מגה.

משה כחלון: חברים, תספקו להם, הם ימצאו מה לעשות.

מאיר שטרית: אפשר להתנתק מהכבלים ולראות סרטים ישר במחשב.

משה כחלון: IPTV וכל מה שאנחנו רוצים, יהיה לנו.

משה כחלון: התשתית היא המפתח.

משה כחלון: אז זה היעד, היעד שלי בסלולאר, אדוני היושב-ראש, זה להכניס מפעילים נוספים גם וירטואליים, שאני מקווה שבתקופה הקרובה ייכנסו, אני מקבל משובים טובים, כמה שזה מפתיע, טובים מהחברות שזה כן הולך להסתדר, זה לא סופי, אני מדבר כרגע רגע על משובים, ואני רוצה להכניס גם מפעילים נוספים, יהיו מפעילים עם תשתית, אלה הייעדים שלנו – הכנסת תשתיות נוספות, הכנסת תחרות, שירות יותר טוב לאזרח, מהירויות יותר גבוהות לאזרח, מחירים יותר טובים וזה גם יעד.

משה כחלון: חברים, היעד הוא גם מחירים.

משה כחלון: בנוסף לתשתיות ולשירות, גם מחירים, אין שום טעם לתת 100 מגה ב- 600 או 700 שקל, זה שטויות, זה אף אחד לא יעשה את זה.

משה כחלון: אף אחד לא יעשה את זה.

משה כחלון: אף אחד לא ייקח את זה.

מאיר שטרית: חוץ מהעסקיות שאצלן זה הוצאה מוכרת, אין בעיה.

משה כחלון: כן, חברות עסקיות כרגע הן יודעות להסתדר, אנחנו מדבירם כרגע על משקי הבית.

משה כחלון: וגם חברות עסקיות לא צריך להכביד עליהן, כי בסוף זה גם מתגלגל על הלקוח, מה אתה חושב, באמת החברות העסקיות, הבעלים מוריד מהדיבידנדים שלו?

משה כחלון: הוא מגלגל את זה מייד על הלקוח ובזה נגמר העניין.

משה כחלון: אז עוד פעם הלקוח  משלם.

משה כחלון: הוא לא משלם את זה, הוא משלם את זה באבקת כביסה.

משה כחלון: אז אלה, למעשה, הדברים.

משה כחלון: אדוני היושב-ראש, אני לא רוצה להאריך יותר מדי, בכל זאת יש פה את אנשי המקצוע שצריכים לדבר.

משה כחלון: יש לנו יעדים ויעדים ברורים ולא ניתן להם לעמוד לנו בדרך.

משה כחלון: איפה שיהיה כשל, איפה שיש כשל, איפה שתהיה מניעת תחרות, אנחנו נשתמש בכל האמצעים, כפי שהזכרת בהתחלה, אנחנו השתמשנו בחוק ההסדרים, ונשתמש בכל החוקים, כדי לתת לציבור במדינת ישראל תשתיות טובות, מהירויות טובות ומחירים סבירים ונוחים.

מאיר שטרית: אדוני השר, קודם כל, תודה רבה על הדברים ואני מחזק את ידיך במאבק שלך, כדי לשפר את המצב של התקשורת בארץ.

מאיר שטרית: אני אומר לך, אל תעלוץ ואל תחטא.

מאיר שטרית: הכלי בידיך, וזו הזדמנות שיש היום לך בידיים, כדי לעשות את זה.

מאיר שטרית: ואני אומר את זה, למרות שאני לא מתלהב, אני לא מאלה שמתלהבים להרחיב את השירות הממשלתי ולתת לחברה ממשלתית את האפשרות לעשות אינטרנט.

משה כחלון: לא היתה לנו ברירה, אדוני היושב-ראש.

מאיר שטרית: אני הייתי שמח שהחברות הפרטיות יעשו את זה, אבל בלית ברירה, זכור לך, בישיבה הקודמת שהיתה פה, הראשונה, לפני כמעט שנה, תמכתי בזה בכל ליבי, כי אני לא מרגיש שום דרך אחרת שהחברות פשוט מצפצפות על הציבור, אין לי מילה אחרת להגיד, מצפצפות על הציבור.

מאיר שטרית: ואני מברך על הצעד הזה, אני מקווה, בעניין הזה, שזה ייתן תאוצה חזקה באמת, שייתנו אלטרנטיבה יותר טובה מאשר הממשלה יכולה לספק, אולי הממשלה תמיד תוכל למכור את החברה הזו, להפריט את זה בעתיד, נגיד.

משה כחלון: אבל חשוב לציין, אדוני היושב-ראש, שחברת התקשורת מדובר ש- 51% יהיה בבעלות פרטית, 49% בחברת החשמל.

משה כחלון: זה ילך עם מעקב של רשות החברות.

משה כחלון: בוא נאמר שלא מתכוונים לתת לחברת החשמל שלטר נוסף ביד.

מאיר שטרית: אני מברך, על כל פנים, על הצעד.

מאיר שטרית: כי זה באמת ייתן דחיפה לתוך שוק האינטרנט, ואני חושב שצריך ללכת בנחרצות בעניין הזה, הן בנושא הסלולאר, הן בנושא האינטרנט, ולעבור באמת לבדוק, אני באמת מקווה, כמו שאמר הכלכלן של ראש אגף כלכלה במשרד, שאתם תקימו יחידה לבדיקת המהירויות וגם תענישו את מי שלא עובד במהירויות המוצהרות.

מאיר שטרית: אני חושב שזו הדרך היחידה לפקח שאזרחים יקבלו את השירות שהם זכאים לקבל.

מאיר שטרית: אני ביקשתי מאחד הטכנאים אצלנו להדגים את ה- Upload, אדוני.

מאיר שטרית: אני רוצה שתסתכל.

מאיר שטרית: נעשה Upload של קובץ ותראה באמת מה המהירות שבאמת אנחנו יכולים להעלות קובץ.

מאיר שטרית: בבקשה.

בני שיינין: צריך לומר שאלה תוכנות בדיקה שכל החברות מספקות, כולן מספקות פחות או יותר את אותן תוכנות בדיקה ואנחנו ניעזר בהן, אני אעשה פשוט כעת בדוק שוב, את התוכנית של בזק.

בני שיינין: אנחנו עובדים פה על קו של הכנסת של שמונה מגה, ככה הקו מוגדר, שמונה מגה, תכף נראה את מהירות ההעלאה ואת מהירות ההורדה.

בני שיינין: אפשר לראות את זה, בדקתי את זה הבוקר וגם אתמול בלילה, כמה וכמה פעמים.

בני שיינין: התוצאות בכל המבדקים, פחות או יותר אותו דבר, עם סטייה קטנה מאוד.

בני שיינין: אז תכף נקבל את התשובה.

מאיר שטרית: בבדיקות זה תמיד יוצא בסדר.

בני שיינין: לא לא.

בני שיינין: זה יוצא, מבחינת ההעלאה זה יוצא בסדר כמו שאתה רוצה להציג.

בני שיינין: הנה, אנחנו יכולים לראות את זה פה.

בני שיינין: מבחינת ה- Download, ההורדה – אנחנו בסדר, 8.5.

בני שיינין: אבל מבחינת העלאה, אנחנו פחות ממגה.

מאיר שטרית: בדיוק.

בני שיינין: אפשר לעשות גם כן ניסוי אמיתי, רואים את זה בעין.

בני שיינין: אבל כל התוכנות נותנות את אותן התוצאות.

בני שיינין: רואים את זה.

שרון פליישר: אפשר בבקשה לתקן?

שרון פליישר: אתה משלם בדיוק על הורדה בשמונה והעלאה באחד.

שרון פליישר: זה הקו שלך.

שרון פליישר: הקצב שמוכרים ללקוח, וזה לא המצאה של מדינת ישראל.

שרון פליישר: סליחה, אני סמנכ"ל רגולציה בבזק.

מאיר שטרית: הלקוח משלם מראש, הוא יודע שהוא משלם מראש על העלאה של אחד לעשר?

שרון פליישר: חשוב לי להבהיר.

שרון פליישר: לקוח קונה, כשהוא קונה קצב מחברת בזק, באופן זהה גם בכל העולם, המבנה הזה הוא כזה.

שרון פליישר: קצב ההעלאה וקצב ההורדה אינם זהים במה שהוא קונה, כי גם הוא לא צריך.

מאיר שטרית: הפער בעולם הוא אחד לעשר?

שרון פליישר: כן.

שרון פליישר: אני לא יודעת אם בדיוק אחד לעשר, אבל גם בעולם.

מאיר שטרית: אני גולש בעולם וגם עולה וגם מוריד, והבדל של שמיים וארץ.

שרון פליישר: אני מוכנה לעשות לכם בדיקה כזאת.

שרון פליישר: היות ולא התבקשנו ולא נשאלנו את השאלה הזאת, אז את הנתון הספציפי הזה אין לי כרגע.

מאיר שטרית: בכל העולם מגבילים את ההעלאה לעשרה מגה ביט.

שרון פליישר: אדוני, חבר הכנסת, המומחה לכלכלה במשרד התקשורת כנראה יותר אובייקטיבי, יכול לתת לך את הנתון.

מאיר שטרית: אני שואל, האם בעולם מגבילים את ההעלאה לעשרה מגה ביט, שאי-אפשר לשלוח יותר מעשרה מגה ביט, בקובץ אחד?

מאיר שטרית: מה שאתם עושים בארץ, בכל הרשתות.

שרון פליישר: אני לא יודעת להגיד לך מה המגבלה בעולם.

שרון פליישר: בכל מקרה, גם בארץ, יש צרכים שונים.

מאיר שטרית: מה המגבלה בבזק?

שרון פליישר: אני לא יודעת כרגע.

משה כחלון: אני צריך לצאת לישיבה אחרת, תודה רבה.

מאיר שטרית: קובי שמש, היועץ של שר התקשורת.

קובי שמש: אחת הבעיות ברשתות האלה שהן רשתות Best afford ואין פרמטרים הנדסיים לבדיקת איכות השירות, סתם לדוגמה, נגיד חברת AT&T, חברה בארצות-הברית, אתם יכולים להיכנס לפורטל של פר לקוח ולראות את המהירות גלישה שלך בזמן אמת, אתה יכול לקבל סטטיסטיקה כמה השתמשת, ועל-סמך הסטטיסטיקה וההיסטוריה, לראות איזה רוחב פס אתה מנצל ועל-סמך זה לקבוע אם אתה צריך את הקו או לא צריך את הקו.

שרון פליישר: קובי, זו בדיוק היתה ועדה של בזק.

קובי שמש: הבעיה ברשתות האלה הן רשתות סטטיסטיות ואף אחד לא יודע בדיוק מה איכות השירות.

קובי שמש: אחת הבעיות הקשות, כמו שהלקוח מזמין קו והוא לא יודע בדיוק מה הוא מקבל.

קובי שמש: סתם לדוגמה, הבן שלי, בן שש, ראה בספידומטר באוטו שלי, 200 ק"מ, ואז הוא אמר – האוטו נוסע 200 ק"מ.

קובי שמש: בפועל, אם אני אסע 200 קילומטר, האוטו שלי יתפרק.

קובי שמש: אז זה בדיוק מה שקורה כאן ברשתות האלה, שאומרים עד עשר מגה זה לא עד עשר מגה, זה עד, זה במקרים חריגים עד עשר מגה, ויש כאן איזה הטעיה של הציבור וצריך לבוא להבין שזה, המושג עד, הוא לא מושג מייצג את האמירות.

קובי שמש: בנוסף לזה, לגבי הטענה שאתה טענת, אחת הבעיות שמכיוון שהרשתות הן סטטיסטיות ואין כאן איזה סטנדרט, הזמן של שליחת הקובץ הוא זמן ארוך והשרתים של החברות אומרות וברגע שהזמן הוא ארוך, הן מנתקות אותך.

מאיר שטרית: מנתקים אותך.

קובי שמש: זה נובע מכך שהמהירות היא איטית.

מאיר שטרית: נמוכה, ודאי.

קובי שמש: נמוכה, והקובץ גדול ואז יש כאן ניתוק.

קובי שמש: אני רוצה להגיד עוד כמה דברים, בגלל שהשר, בנושא של הדור הרביעי.

קובי שמש: אנחנו, יש ועדה של כמה משרדי ממשלה, שאמורה לקדם את נושא הדור הרביעי, בסלולאר, הוועדה מתכנסת ואנחנו בצורה כזו שאנחנו רוצים כבר במהלך השנה הבאה, 2011, 2012, עם הדור הרביעי.

קובי שמש: נושא של מגמות, אין ספק, היה כאן איזה חברה בינלאומית לפני כמה זמן שהציגה לנו, היא אמרה  שהמגמה בעולם זה להקטין את הנחושת, ואפשר לעבור לעטוף את זה בכל מיני מושגים שישרתו את NGN בארץ ויהיו מהירות.

קובי שמש: אני יכול להגיד לך שאני ראיתי איזה דו"ח לפני כמה זמן, שלקוחות מסוימים אפילו צורכים מעל 200 מגה.

קובי שמש: כדי ששירותי ה- IPTV, שזה כאילו אתרים סלולאריים על האינטרנט, יש לך שירותי תלת-מימד, יש לך פה שירותים שאתה צורך מעל 200 מגה, הטכנולוגיה העכשווית של מדינת ישראל היא לא תגיע לשם אבל כן מי שאומר שהיא תגיע לשם, הוא מטעה את הציבור.

קובי שמש: היה כאן איזה שהוא שקף שהראה כאן יאיר, יאיר והוא הסביר את זה, המהירות של שני מגה בקצבים הגדולים, בארץ, הם פי עשר, נדמה לי זה היה טייוואן, אבל הם פי שבע מאשר צרפת, פי עשר מאשר צרפת ופי חמש מאשר מדינות אחרות באירופה.

קובי שמש: המחירים פה הם יחסית מאוד גבוהים, ואחת הסיבות שאנחנו הולכים למיזם של חברת החשמל, זה לספק תשתית Fiber to the home מהירה, כאשר אין כמעט שוני מבחינת העלויות בין עשר מגה.

מאיר שטרית: אגב, איפה עומד נושא הפרישה של חברת החשמל?

קובי שמש: חברת החשמל עכשיו, השר הנחה את חברת החשמל, כמו שהוא אמר, לתת שירות אוניברסאלי.

קובי שמש: חברת החשמל אמורה להיערך לספק את השירות הזה, היא צריכה לקבל רישיון מהמשרד.

קובי שמש: אנחנו בתקווה שבשנה הבאה כבר הם יקבלו רישיון ויתחילו בתהליך של פריסה.

קובי שמש: זה בהקשר הזה, וכל המגמה היא ל- Fiber to the home, וכל מי שאומר שאנחנו נישאר ב- Copper או ב- UFI, אז הוא כאן מטעה.

קובי שמש: נושא של שקיפות, המשרד עשה כמה פעילויות.

קובי שמש: הוא הודיע לכל מיני חברות התקשורת שהם חייבים להודיע ללקוחות מה המהירות האמיתית.

קובי שמש: אנחנו רואים פרסומות של כל מיני חברות, 10 מגה, אף אחד לא יודע אם זה מגה Per-second, אם זה מגה פר שעה.

קובי שמש: החברות יצטרכו לדווח, לפרסם את המהירות האמיתית.

קובי שמש: אף אחד לא יודע את המושג עד.

קובי שמש: דרך אגב, רק להבין, יש תפישה כאילו החברות הניידות קצת מקשות, אבל המושג עד הוא יותר קשה בחברות הסלולאר.

קובי שמש: כשאתה אומר חברות הסלולאר עד עשר מגה, שם הרשת עדיין לא בנויה על רוחב פס גדול, שם הבעיה יותר קשה מאשר התחום הנייח.

מאיר שטרית: יש לי אבל הצעה, בני, אתה יכול להוריד איזה שהוא קובץ ולבדוק הלכה למעשה באיזה מהירות זה יורד?

מאיר שטרית: בוא נראה.

מאיר שטרית: הרי אתה, הכנסת יורדת בשמונה מגה בייט לשנייה כאילו, בוא נראה באמת באיזה מהירות זה גולש.

מאיר שטרית: אני אומר לכם שהפעמים שבאים, אני הגעתי, זה מהירות וירטואלית לחלוטין.

מאיר שטרית: בפעמים שאני גולש בהורדה, לא בשמונה מגה ביט, אלא בקושי אחד וחצי מגה ביט.

קובי שמש: עוד נושא אחרון.

קובי שמש: כביכול אחת הסיבות שהמהירויות נמוכות, זה בגלל הקו לחוץ לארץ.

קובי שמש: אין ספק שזה נכון, אנחנו צריכים לקחת, להבין שחלק גדול מהתעבורה, הוא נמצא בארץ.

קובי שמש: הצוואר בקבוק בספקי אינטרנט שגם הם מספקים Best afford.

קובי שמש: אבל גם בזק מספק Best afford וגם ספקי האינטרנט מספקים Best afford ובסופו של דבר, זה Best afford ועוד Best afford.

מאיר שטרית: עוד סיבה שההעלאה בתוך הארץ תהיה כל-כך איטית?

קובי שמש: כיוון שהטכנולוגיה בארץ היא מוגבלת.

מאיר שטרית: מה זאת אומרת מוגבלת?

קובי שמש: בגלל שבזק הולכים לכיוון נחושת, אז בהגדרה, אז אם אתה רוחב פס גדול ביורד, אתה חייב לערוך בעולה, הוא אמור להיות יותר קטן.

קובי שמש: כלומר, זה אחד על חשבון השני.

קובי שמש: הטכנולוגיה מוגבלת, צריך לקחת בחשבון שגם ב- UFI זה אותו דבר, זה גם הטכנולוגיה מוגבלת.

קובי שמש: ו- Once אתה באת ל- Fiber to the home, אתה יכול להגיע, אני יכול להגיד, יש לקוחות בחלק מהעולם שכוללים 1 ג'יגה סימטרי, שאין כאן שום שוני, אין את המושג שני כיוונים.

מאיר שטרית: אתה יכול לראות מה המהירות של ההורדה?

מאיר שטרית: אתה רואה?

מאיר שטרית: מה המהירות שזה יורד?

בני שיינין: אנחנו בהורדה עכשיו.

מאיר שטרית: זה יורד בשמונה מגה?

בני שיינין: כן.

בני שיינין: שרון, דרך אגב, אמנם אני לא יודע איך היחס בעולם, אבל מה שקורה בארץ, זה הלקוח, זה נודע לו אחרי זה, זה כואב לו, כשזה נודע לו.

בני שיינין: כלומר, הספק אומר ללקוח – אתה רוצה קו בשמונה מגה או בעשרה מגה או ב- 15 מגה, הוא שמח וטוב לב.

בני שיינין: רק כשהוא צריך להעלות תמונות לפיקסל או חומר אני לא יודע, לאיזה שהוא שרת ומסתבר לו שההעלאה שלו היא כבדה, אז אומרים לו – רגע, לא, שכחנו להגיד לך.

בני שיינין: יש הבדל בין העלאה להורדה.

בני שיינין: יש פה איזה מין עמימות מצד הספקים.

בני שיינין: זה דבר ראשון.

בני שיינין: אני יכול להגיד לך מניסיון שלנו בכנסת, כשהכנסת היתה צריכה קווים שהם יהיו סימטריים או שה- Upload שלהם יהיה גבוה יותר, אז זה כואב מאוד בכיס גם כן.

מאיר שטרית: מה גודל הקובץ שהורדת?

בני שיינין: 25 מגה.

מאיר שטרית: תנסה לשלוח אותו אלי לאי-מייל הפרטי שלי.

בני שיינין: לא, 25 מגה, אין מצב, אפילו אם תבקש יפה, אפילו אם השר יהיה פה.

שרון פליישר: אבל זה קשור לכנסת.

שרון פליישר: אני אצלי במייל יכולה לשלוח קבצים של 50 מגה בלי בעיות בכלל.

מאיר שטרית: אצלך אולי יש יחס מיוחד.

מאיר שטרית: אנחנו, האזרחים הפשוטים, אין לנו יחס כזה.

קובי שמש: שרון, אני רוצה להגיד שהמשרד אמור במהלך הימים הקרובים להוציא מכתב לכל הספקים, גם בזק וגם האינטרנט וגם הסלולאר, לדווח גם על מהירות הורדה וגם עלייה.

מאיר שטרית: תנסה לשלוח אותו.

קובי שמש: זה לא האינטרנט של הכנסת, אני מחובר פה לקו ADSL של בזק עם שמונה מגה.

שרון פליישר: כן, אבל יש לך פה מערכת פנימית שהוגדרה.

מאיר שטרית: אין מערכת פנימית, עם כל הכבוד.

שרון פליישר: Gmail מגדיר, הגדרות של Gmail זה לא קשור.

מאיר שטרית: Gmail אשם?

שרון פליישר: גם אם הרשת היתה מאפשרת לך.

קובי שמש: אני לא רוצה לומר מי הספק שלי בבית, הספק הכי גדול בארץ, לא מאפשר לי לא לשלוח ולא לקבל קבצים, ב- 25 מגה אין מה לדבר.

מאיר שטרית: גם לא בעשרה מגה.

שרון פליישר: אני אשמח להתייחס מסודר, אם אקבל רשות דיבור.

מאיר שטרית: את תקבלי, ודאי.

מאיר שטרית: רק תנסה לשלוח את זה.

בני שיינין: אני מנסה לשלוח את זה.

חיים רמון: עד שישלח, זה כנראה ייקח הרבה זמן, אם בכלל זה יגיע.

מאיר שטרית: עד סוף הישיבה זה לא יגיע.

מאיר שטרית: חברים, זה לא ישיבה אחרונה, תאמינו לי, אני אעשה כמה ישיבות שדרוש, כדי שהדבר הזה יזוז.

חיים רמון: עד הישיבה הבאה זה יגיע.

מאיר שטרית: ניתן לו את האי-מייל שישלח ונראה.

מאיר שטרית: בבקשה.

חיים רמון: אני סמנכ"ל הנדסה ורישוי, במשרד התקשורת.

חיים רמון: שמחה גדולה אין פה היום, אבל אני משבית שמחה עוד יותר גדול.

חיים רמון: מהירות העלאה שבשנים האחרונות לפחות בזק הצהירה שהיא תיתן 10% והיושב-ראש אמר כל הזמן 10%, המצב החמיר מאוד עם ה- NGN.

חיים רמון: כי ב- NGN שלכאורה אם מישהו מוכן כבר לשלם את ה- 600 או 700 שקל על מהירות הורדה של 100 מגה, הוא לא מקבל עשרה מגה מהירות עלה.

חיים רמון: המהירות ירדה למשהו כמו 1.8 או 2 מגה, מתוך 100.

חיים רמון: זאת אומרת, מהירות ההעלאה ב- NGN ירדה לשני אחוז.

חיים רמון: יושבת כאן נציגה של בזק, אני מזמין אותה לסתור את מה שאני אומר.

מאיר שטרית: מעניין, מישהו הגיש תביעה משפטית ייצוגית על העניין הזה?

שרון פליישר: על מה יש להגיש תביעה?

שרון פליישר: זה מה שהלקוח קונה, הוא מקבל מידע מדויק.

מאיר שטרית: את אומרת לו שהוא קונה 100 מגה, בהעלאה של שני מגה?

שרון פליישר: בטח שאני אומרת לו, בוודאי.

מאיר שטרית: אז את זה כדאי שהציבור ידע.

מאיר שטרית: הציבור רואה אותנו בטלוויזיה, שידע הציבור שכשהוא קונה 100 מגה ומשלם על 100 מגה, הוא יכול לשלוח קבצים רק בקצב של שני מגה.

מאיר שטרית: זה מה שאת אומרת, בעצם?

מאיר שטרית: אז שהציבור ידע את זה.

מאיר שטרית: למה אתם מרמים את הציבור, שקונה 100 מגה ב- 600 שקל, כשהוא יודע שהוא שולח קובץ הוא יקבל שני מגה?

מאיר שטרית: אז תגידו את זה לציבור.

מאיר שטרית: שכל קליינט, יהיה כתוב לו בגדול – תדע לך.

שרון פליישר: כתוב באתר האינטרנט.

שרון פליישר: אין עילת תביעה.

שרון פליישר: אגב, הציבור בישראל מתוחכם ומגיש תביעות ייצוגיות איפה שהוא יכול, אין תביעה על הנושא הזה, כי אין הטעיה, הדברים רשומים וידועים.

מיטל בשארי: מספר התלונות שעולות במועצה לצרכנות מספר אחרת.

מיטל בשארי: מטעים את הצרכנים, לא מספרים להם מה המהירויות וברגע שהיושב-ראש ייתן לי, אני אמשיך לדבר.

מאיר שטרית: את המועצה לצרכנות?

מאיר שטרית: תעשו אתם את זה בשם הציבור.

מאיר שטרית: תפעלו אתם לטובת הציבור, תגישו תביעות משפטיות, מה אתם דואגים?

מאיר שטרית: אני בטוח שאם יש חוזה שכתוב עליו באותיות קטנות באיזה שהוא מקום, שהציבור בכלל לא קורא, זה חוזה כובל, בעיני.

מאיר שטרית: אני מציע להעמיד אותו לדיון בבית-הדין להגבלים עסקיים ואני לא בטוח שזה יעמוד במבחן, הדבר הזה.

מאיר שטרית: כל החוזים שמחתימים את האנשים בצורה עיוורת, זה חוזים שמרמים את הציבור, עובדים עליו בעיניים וגובים ממנו כסף סתם.

מאיר שטרית: ואני אומר לכם בצורה הכי עדינה שאני יכול לומר, אני מרגיש הרבה יותר חריף מאשר זה, כי אני מכיר את זה באופן אישי.

מאיר שטרית: זה פשוט שערורייה.

מאיר שטרית: אין לי מילים אחרות לומר, זה שוד, אני חוזר על זה – שוד לאור היום, של הציבור.

מאיר שטרית: בבקשה.

חיים רמון: אדוני היושב-ראש, המשרד לא סומך על הפרסומים של החברות, מפני שגילינו מספר כשלים בפרסומת, בפרסומים, ואני מדבר על כל החברות.

חיים רמון: כשל ראשון שראינו, זה שהחברות מציגות באותיות של קידוש לבנה, לכאורה, את הקצב היורד, 50 מגה, 100 מגה, What ever, כל מספר לוקח, אבל לא מציגות בכלל בפרסום, אני לא מדבר על החוזה ועל האותיות הקטנות, אני מדבר על הפרסום בשלטי חוצות, בעמודים שלמים בעיתונות, לא מופיעה מילה אחת על הקצב העולה.

חיים רמון: אז אנחנו מתכוונים לטפל בזה לפחות ברמת השקיפות ולדרוש שהפרסום לגבי הקצב היורד יהיה באותו גודל, אותו צבע ואותו פורמט כמו הפרסום של הקצב העולה.

חיים רמון: נקודה שנייה, הפרסום מדבר על מגה ביט, בלי הגדרה בכלל של זמן וכששואלים אותי, אז אני אומר – נכון.

חיים רמון: לא בעיה לספק 50 מגה לכל אזרח בישראל, בעשר שניות.

חיים רמון: בוא נגיד, בעשר שניות.

חיים רמון: לא נגזים כמו היושב-ראש, נגיד בעשר שניות.

חיים רמון: מהירות מודדים בכל דבר, ביחידה לזמן.

חיים רמון: קצב לזמן.

חיים רמון: כך וכך מגה ביט או קילו ביט, לשנייה.

חיים רמון: כמו שלא מודדים מהירות של רכב ולא אומרים שרכב נוסע 100 קילומטר, וזאת המהירות שלו.

חיים רמון: הוא נוסע 100 קילומטר – לשעה.

חיים רמון: אז צריך לכתוב מגה ביט לשנייה, וזה לא כתוב.

חיים רמון: כתה מגה ביט, רק מגה ביט, בלי השנייה.

חיים רמון: אולי, לא יודע, אולי חברות הפרסום לוקחות הרבה כסף להוסיף את הלוכסן עם ה- S, אבל זה גם דבר שצריך לדרוש אותו.

חיים רמון: צריך לדרוש פרסום וגילוי הוגן לציבור, שיש מהירות יורדת ויש מהירות עולה והפער ביניהם הוא עצום ויחליט הציבור, גם, גם הציבור, כמובן גם המשרד וגם הציבור, מה עושים עם הדבר הזה ונקודה שלישית, אני רוצה לתקן טעות עובדתית אחת לגבי הכבל התת-ימי.

חיים רמון: הקיבולת של הכבל התת-ימי הקיימת היום, שנקרא מד נאוטילוס, היא קיבולת מתאימה, הקיבולות הן עצומות, הן מתאימות, יש הערכות לחמש, עשר שנים הקרובות.

חיים רמון: הבעיה היא לא הקיבולת, הבעיה היא המחיר.

חיים רמון: הכבל של מד נאוטילוס הוא דה-פקטו מונופול.

חיים רמון: הוא לא הוכרז כמונופול.

מאיר שטרית: למה אין עליו פיקוח מחירים?

חיים רמון: כי הוא לא הוכרז כמונופול.

חיים רמון: אף אחד מהמשתמשים בו, עד היום, המשתמשים בו זה כל חברות האינטרנט.

מאיר שטרית: אני מבקש לפנות בשמי, כראש ועדת המדע, לממונה על ההגבלים העסקיים, לדרוש ממנה להכריז.

אורית זוארץ: אדוני, אם אני יכול רגע להתייחס, אני נציג רשות ההגבלים העסקיים.

מאיר שטרית: למה אתם לא מכריזים?

אורית זוארץ: העניין הזה נמצא בבדיקה.

אורית זוארץ: העניין הזה ממש עכשיו נמצא בבדיקה.

מאיר שטרית: מה יש לבדוק?

מאיר שטרית: הוא לבד, אין עוד אחד.

מאיר שטרית: תטילו עליו פיקוח מחירים, תורידו את המחירים לאדמה.

מאיר שטרית: זה פשוט.

אורית זוארץ: אנחנו לא עושים פיקוח מחירים.

מאיר שטרית: עכשיו אני מודיע, שאכתוב מכתב לממונה על הגבלים עסקיים, אני אבקש ממנה להכריז על איך זה נקרא?

מאיר שטרית: מד נאוטילוס, בהיותו היחידי להעברה של רשתות של תקשורת מישראל לחוץ לארץ, מבקש להכריז עליו כמונופול ואם לא, אני אבקש לדעת מדוע לא.

מאיר שטרית: לא תעשה את זה, אני אומר לך, אני אביא את זה לתיקון בכנסת, אני לא אעבור לסדר היום על העניין הזה.

מאיר שטרית: זה פשוט, בעיני, שערורייה.

חיים רמון: אני רוצה לציין, הרישיונות של כל המפעילים הבינלאומיים, כבר משנת 1996 או 1997, בזק בינלאומי, קווי זהב ו- 012 סמייל, הם מחליפים שמות מדי פעם, ו- 013 נטוויז'ן, שהיו פעם ברק, כוללים מהיום הראשון שהם קיבלו את הרישיון, את הזכות להקים כבלים תת-ימיים נוספים.

חיים רמון: משיקולים עסקיים שלהם, עד לאחרונה, לא ראינו פעילות בדבר הזה.

חיים רמון: אני מברך את בזק בינלאומי שמתכוונת כנראה להקים כבל נוסף, על הבעיות שהעובדה הזאת מייצרת מעבר לבעיה הכלכלית, אני לא רוצה להרחיב, אבל זה לא בריא למדינה שתהיה תלויה, מדינה מודרנית, שתהיה תלויה בכבל תת-ימי אחד וקראתי שאתמול התקבלה החלטה בדירקטוריון של בזק בינלאומי שאישרה את המיזם הזה.

חיים רמון: אני יכול לספר, בלי להגיד את השמות של החברות, כי זה כרגע מידע מסווג, שיש בפני משרד התקשורת עוד שתי בקשות של מפעילים שהם מפעילים באמצעות רישיון מיוחד, לא מפעילים בינלאומיים, אלא חברות עסקיות אחרות, שבוחנות ובודקות והגישו למשרד כבר בקשות לקבל רישיונות מיוחדים לכבלים נוספים ואנחנו מאוד מקווים שמהדבר הזה תצא גם תחרות ואם לא תחרות, אז לפחות פיקוח מחירים, כמו שצריך לפקח על מונופול, אם הוא מנצל כמובן את כוחו לרעה.

חיים רמון: תודה רבה.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: ביקשו לדבר עוד קבוצה של אנשים, אני אתן לכולם כמובן לדבר.

מאיר שטרית: ראשונה, מיכל פליישר, מנהלת רגולציה של הוט טלקום.

מיכל פליישר: בוקר טוב.

מיכל פליישר: כבוד היושב-ראש, אנחנו כאן בשם הוט מברכים על הדיון ושמחים להגיד בגאווה, שאנחנו רואים את הוט כמקדמת מהפכת האינטרנט בישראל.

מיכל פליישר: אני עברתי אתמול בלילה על הפרוטוקול של הדיון הקודם, בדיוק לפני שנה, תחילת דצמבר 2009 ישבנו כאן, כב' היושב-ראש פתח את הדיון בדאגה רבתי לפריסת התשתיות בישראל, ציין שאמנם בזק מפרסמת NGN, אנחנו נדמה לי חודש לפני זה ערכנו מסיבת עיתונאים והכרזנו על השקת פרויקט ה- UFI ועלתה השאלה – האם הכוונה להשקיע בתשתיות היא באמת כוונה אמיתית, האם אנחנו מתכוונים להשקיע רק בתל-אביב, האם נגיע לפריפריה וכמה זמן זה ייקח.

מיכל פליישר: במהלך הדיון חזרתי ואמרתי, למרות מצמוצים סקפטיים, כמו שגם כאן יש בכל מיני נושאים, שאנחנו מתכוונים להשלים את הפרויקט עד סוף 2010, ובשנת 2011 האינטרנט המהיר, הרשת המהירה תהיה זמינה לכל בית בישראל.

מיכל פליישר: אנחנו שמחים לבשר ובישרנו זאת גם כן לעיתונות, שאנחנו השלמנו את הפרויקט ארבעה חודשים מוקדם מהמתוכנן והאינטרנט היום נמצא בכל מקום, למה שלא תקראו פריפריה, גם אם ננהל על זה דיון, תל-אביב, קריית שמונה, דרום הארץ, בכל מקום הרשת מהירה וזמינה.

מיכל פליישר: גם ברמת הגולן יש תשתית של הוט ובכל מקום שיש תשתית של הוט, אפשר לגלוש ברשת החדשה.

מיכל פליישר: הרשת החדשה היא רשת מתקדמת.

מאיר שטרית: קודם נגמור את ישראל בפנים, רמת-הגולן, אם היא היתה הבעיה, הייתי אומר ניחא.

מיכל פליישר: וגם בערבה.

מיכל פליישר: הרשת החדשה של הכבלים היא רשת מהמתקדמות בעולם, בשנתיים-שלוש האחרונות רשתות כבלים בעולם אימצו את הטכנולוגיה שהומצאה כאן בישראל, שהיא טכנולוגיית ה- דוקסי 3.  ציין את זה גם יאיר בסקירה שלו, זה טכנולוגיה שמאפשרת מתן שירות ללקוח במהירויות 100 מגה.

מיכל פליישר: היופי של התשתית של הכבלים שהיא בסך-הכל נכס ומאז שהיא קיימת במדינת ישראל זה שהטכנולוגיה שלה מאפשרת שדרוגים נוספים.

מיכל פליישר: הרשת הזו במבנה הנוכחי שלה, עם ביצוע ההשקעות ושדרוגים, יכולה להגיע גם עד מהירות של 850 מגה.

מאיר שטרית: אני מבין שזו מהירות הורדה.

מאיר שטרית: ומה לגבי העלאה?

מיכל פליישר: אני אתייחס לנקודה הזו בהמשך, כי היא עלתה ואני אגיד מגה ביט לשנייה, עכשיו ולהלן ובעתיד, כל מהירות שאני אציין היא מגה ביט לשנייה.

מאיר שטרית: אני יכול להזמין אצלי בבית מהוט, 100 מגה ביט לשנייה?

מיכל פליישר: חד-משמעית כן, וגם למהירויות האינטרנט אני אתייחס.

מאיר שטרית: אני רק עוד לא יכול לקבל את זה מכם, בינתיים, אני רק רוצה בשביל לקבל את המהירות הזאת, אני צריך ספק, אתם את התשתית, ואחר-כך אם משהו לא בסדר, אחד מאשים את השני.

מיכל פליישר: נכון מאוד, אני חושבת שזו הערה מאוד במקומה ואני אתייחס.

מאיר שטרית: מתי אתם מתחילים את ה- ISP?

מיכל פליישר: מה, אתה גונב לי את הנאום?

מאיר שטרית: לא, אני שאלתי את השר, מתי, למה הוא לא נותן במהירות ISP לכבלים.

מאיר שטרית: אין שום סיבה שלא יהיו לכם ISP.

מיכל פליישר: חד-משמעית, אני אתייחס.

מיכל פליישר: אתה פשוט מרים לי שורה 3 בראשי פרקים שלי, אבל אני אתייחס לזה.

מיכל פליישר: מחיר האינטרנט בישראל כמובן נגזר משניים, משני מקטעים, ממקטע התשתית, מקטע הספק.

מיכל פליישר: ההפרדה הזאת, לא צריך להיות גאון, מייצרת כפל עלויות ולכן כשמשווים את המחירים האלה למחירים בעולם, שאגב הם במקום טוב באמצע, גם כשמסתכלים על הטבלאות שהוצגו כאן אבל בוודאי לפי דו"חות שאנחנו קיבלנו מחברות ייעוץ בינלאומיות ששכרנו לצורך הדבר, המהירויות הן, בחלק מהמדינות בעולם, מהנמוכות בעולם וביחס לאירופה אנחנו במקום טוב באמצע.

מיכל פליישר: אם מזה גם מפחיתים את העלויות הנוספות שנובעות בין השאר מההפרדה בין ספק לתשתית, אני חושבת שאנחנו במצב לא רע ובייחוד ובייחוד, וזה נאמר כאן, צריך להסתכל על המגמה והמגמה היא מגמת ירידת מחירים ומעבר לגלישה במהירויות גבוהות וזו מגמה תלולה.

מיכל פליישר: אני תכף אתייחס לנקודה.

מיכל פליישר: אני חוזרת לרשת, שהיא רשת שבסך-הכל היא, כמו שאמרתי, מתקדמת מסוגה, מבוססת על פריסת סיבים אופטיים רחבה, מאפשרת שדרוגים ובכוונת הוט לספק ללקוחות שלה כעת וגם בעתיד, את השירותים המתקדמים ביותר, בהתאם לביקושים.

מיכל פליישר: אנחנו עם השלמת השקת הרשת ובעצם כבר בתחילת שנת 2010, יצאנו במבצעי שיווק שמטרתם לקדם גלישה במהירויות גבוהות.

מיכל פליישר: היום המהירות השכיחה, למעשה המהירות שאליה מצטרפים מרבית הלקוחות היא מהירות של 12 מגה, זה ממש מהפכה.

מיכל פליישר: אנחנו ביטלנו את מהירות ה- 1.5 מגה, למרות כל מה שייאמר כאן, לקוחות שגולשים ב- 12 מגה בבית לשימושים ביתיים, יש להם היום מעל ומעבר למה שהם צריכים, גם כשזה 12 מגה ביט לשנייה הורדה.

מיכל פליישר: זו מהירות מצוינת.

מיכל פליישר: נכון שהם צריכים לקחת מבחינה כלכלית גם ספק אינטרנט.

מיכל פליישר: קבוצת הוט הגישה בקשה לקבל רישיון ISP לפני למעלה משנתיים.

מאיר שטרית: למה בהוט  VOD, כשמורידים סרט, שם זה יורד מהר מאוד?

מיכל פליישר: זה עובד על תשתית נפרדת, נכון?

מיכל פליישר: על רוחב פס נפרד?

מיכל פליישר: זו טכנולוגיה שונה.

מיכל פליישר: השידורים לא מועברים בטכנולוגיית האינטרנט.

מאיר שטרית: איך הם מעבירים?

מיכל פליישר: ציינו פה, אגב, ה- IPTV וטכנולוגיות אינטרנט, השידורים הם שידורי טלוויזיה בכבלים, בטכנולוגיות שאולי אילן יוכל להסביר.

אילן לוי: זה תדרים נפרדים.

מאיר שטרית: אבל איך זה עובר מהר?

מאיר שטרית: זה עובר באותם כבלים, הרי, איך זה עובר מהר?

אילן לוי: גם אם תיכנס לאינטרנט כרגע ותיגש ל-יוטיוטב במהירות של 100 מגה, אתה תראה את זה בלי שום הפרעות ובלי שום בעיות, בשנייה שלחצת אתה תקבל את זה.

אילן לוי: זו בדיוק המהות של VOD.

מיכל פליישר: אגב, יש היום צפייה בטלוויזיה גם על גבי האינטרנט, צפייה טובה.

מיכל פליישר: אנחנו יודעים את זה.

מיכל פליישר: חלק מהנקודה שהחברות משקיעות, אגב, גם אנחנו מתייחסים בכבוד למתחרים שלנו ולכן אנחנו כאן מוחים על הטענה שאין תחרות.

מאיר שטרית: כשאתם מציעים לקליינטים שלכם טריפל, אני רואה פרסומת של טריפל, של טלפון, כבלים ואינטרנט.

מאיר שטרית: אז אני מקבל מה, 12 מגה ביט?

אילן לוי: המהירות הבסיסית שמוצעת בהצעה של טריפל היא 12 מגה ביט.

אילן לוי: סליחה, כבוד חבר הכנסת, מגה ביט לשנייה.

מאיר שטרית: 12 מגה ביט לשנייה?

מיכל פליישר: כן.

מאיר שטרית: זה המהירות שאתם נותנים בעסקת הטריפל?

מיכל פליישר: כן.

מיכל פליישר: רק לתשומת לבך, שבעסקת הטריפל, אם הלקוח לא מעוניין, אז הוא יכול לגלוש במהירויות נמוכות יותר, וזה חלק, הייתי בדיוק בנקודה של הצעדים השיווקיים שנועדו לעודד גלישה במהירויות גבוהות.

מיכל פליישר: בכל מקרה, המחיר שלו, לא יעלה אם הוא ייקח 12 מגה ביט לשנייה.

מיכל פליישר: לפעמים הלקוחות, משיקולים כאלה ואחרים, אומרים – אני לא צריך.

מאיר שטרית: כשאתם עושים עסקה כזו של טריפל, אז קליינטים ותיקים שלכם, יש למעלה ממיליון מנויים, אם אני לא טועה.

אילן לוי: מגמה מאוד גדולה של שדרוג.

מאיר שטרית: אז הקליינטים הוותיקים, גם מקבלים את הטריפל או רק כאלה שהם מצטרפים חדשים.

מאיר שטרית: צריכים להתנתק ולחזור?

אילן לוי: אף אחד לא צריך להתנתק.

מאיר שטרית: אני שואל.

מיכל פליישר: כל אחד יכול לשדרג ל- 12 מגה.

אילן לוי: כב' היושב-ראש, אם ראיתם את הפרסומות האחרונות שלנו, גם הוט הציעה משהו חדשני מאוד בשוק, של טריפל ללא התחייבות.

מאיר שטרית: אני שואל, מה עם הקליינטים הוותיקים, שהם כבר קליינטים שלכם.

אילן לוי: גם הקליינטים הוותיקים יכולים.

מאיר שטרית: הם יכולים לקבל את אותה עסקת טריפל, ולרדת מהתשלומים.

אילן לוי: לא, יש להם קנסות יציאה עצומים שמטפלים בזה.

אילן לוי: יש להם קנסות של אלפי שקלים שהמשרד כרגע מטפל.

מאיר שטרית: אלפי שקלים?

אילן לוי: אלפי שקלים, ב-הוט.

מיכל פליישר: הוט היא חברת תקשורת אני חושבת הראשונה בישראל שהציעה טריפל ללא התחייבות, פרסומת מדוברת ומוכרת, אני מקווה שכולם נהנים ממנה.

מיכל פליישר: כך שיש אפשרות לפעול כך ואחרת ולכל לקוח יש אפשרות לשדרג את המהירות והדיון הזה הוא מוזר בעיני, כי יש לנו אינטרס למכור מהירויות גבוהות, אז ברור שלקוח שפונה יכול לשדרג את המהירות שלו.

מאיר שטרית: לפני זה, כמה המהירות העולה ב- 12 מגה?

מיכל פליישר: מ- 1 מגה, אני מצטרפת פה לדברים של חברי, זה הסטנדרט המקובל בעולם, הלקוחות יודעים על זה, זה גם תואם את הצרכים והשימושים.

מיכל פליישר: לי סיפרו אתמול בשיווק שאנחנו בעבר אגב השקנו מסלולים במהירויות העלאה גבוהות ולא היה לזה ביקוש ובעניין הזה צריך לעשות גם סדר.

מיכל פליישר: לקוחות עסקיים, נאמר פה אולי הכנסת או לקוח עסקי אחר, שדרוש להם רוחב פס מובטח, בין אם בהלוך ובין אם בחזור, השירות קיים.

מיכל פליישר: כך שאנחנו יכולים לזרוק פה לחלל האוויר אמירות.

מיכל פליישר: הוא שירות שצורך משאבים רבים.

מיכל פליישר: הוא שירות שצורך.

מאיר שטרית: על זה בוכה הנביא.

מאיר שטרית: אני אומר לך עוד פעם אחת, מה שאני אומר, גם אתם וגם אחרים, שודדים את האזרחים.

מאיר שטרית: האזרח מקבל שירות ברמה, תסלחי לי, ברמה אפס, ומשלם את המחיר הגבוה ביותר.

מאיר שטרית: אין לזה שום הצדקה, אין דבר דומה בעולם לזה, בעולם המערבי.

מאיר שטרית: אתם פשוט שודדים את הציבור.

מאיר שטרית: אין לי מילה אחרת לומר לך את זה.

מאיר שטרית: אני לא מדבר, אני לא רוצה להיכנס עוד להוט, אולי נעשה פעם דיון על הוט, כי מי שעשה את הכבלים, את חוק הכבלים הוא חוק פרטי שלי, כידוע לכם.

מאיר שטרית: אז אני רואה איך זה עובד ואני אומר לך, זה רחוק.

רועי גולדשמידט: בדף הפרסומת של הוט, 12 מגה ביט אינטרנט, לא מצוין פה.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: זו הטעיה.

מיטל בשארי: כב' היושב-ראש, אם כבר מתייחסים למבצע שלהם, ההתחייבות, לא רוצה להתחייב בטריפל, יש פה הטעיה חמורה של הציבור, היות ולא מציינים שהוא מתחייב כן לספק.

מיטל בשארי: לתשתית אמנם הוא לא מתחייב, אבל הצרכן לא יכול להיות באינטרנט בלי ספק.

מיכל פליישר: סליחה, מה זה הבדיחה הזו?

מיכל פליישר: גם לא כתוב מה ההתחייבות שלו כשהוא קנה טלוויזיה בתשלומים.

מיכל פליישר: מה זה קשור לטריפל?

מיטל בשארי: כשיוצאים ואומרים לא להתחייב, תציינו שלספק הוא כן צריך להתחייב.

מיכל פליישר: אבל הספק הוא לא שלנו.

מיכל פליישר: אני מבקשת להסביר ברצף.

מאיר שטרית: אני רוצה שאחרים ידברו.

מיכל פליישר: אבקש להמשיך ולסיים, כבודו.

מאיר שטרית: תסיימי עכשיו, אני מבקש.

מיכל פליישר: אני רוצה בכל-זאת, נקודה כואבת שהועלתה פה לכאורה, המחירים.

מיכל פליישר: אז אני שוב, גם בעניין הזה, הטבלאות לא משקרות.

מיכל פליישר: הטבלאות מדברות על זה שהמחיר של 12 מגה בישראל היום תשתית 99 שקל זה מחיר שאני מעיזה להגיד אותו בקול רם פה בכבוד, הוא לא מחיר גבוה, הוא תואם את המחירים בעולם.

מיכל פליישר: המחירים במגמת ירידה, המחירים במהירויות גבוהות ירדו בשנה וחצי האחרונות ב- 60%.

מאיר שטרית: זה רק התשתית, 99 שקל?

מיכל פליישר: רק התשתית.

מאיר שטרית: תודה רבה.

מאיר שטרית: המחירים הכי גבוהים בעולם, זה בדיוק ההבדל.

מיכל פליישר: תנו לי להשלים.

מאיר שטרית: זה לא המחיר הכי נמוך, זה המחיר הכי גבוה, לזה צריך להוסיף עוד ISP.

מאיר שטרית: זה מחיר פי ארבע מאשר באירופה.

מיכל פליישר: רוצים לתת לי להשלים?

מאיר שטרית: בבקשה, משפט אחרון.

מיכל פליישר: אז שוב אני אלך למשפט אחרון, אז באמת, אפשר לפרט פה בכל סוגיה ובכל נושא, אנחנו לא מטעים צרכנים, אנחנו נותנים לצרכנים את המהירויות.

מיכל פליישר: אגב, ופנו אלינו ממשרד התקשורת, כך שאפשר לעשות מזה עכשיו פרויקט.

מיכל פליישר: פנו ממשרד התקשורת, אמרו שלדעתם אם נוסיף את ה- S, אגב, זה יהיה NBS, אז כל הלקוחות פתאום ידעו איזה שירות טוב הם מקבלים כי הם יבינו, ש- NBS זה לא NBE.

מיכל פליישר: הבאתי לכם פה לדיון שלל דוגמאות כמו שאני מבינה שפריכיות ב- 800 קלוריות הן פחות משמינות מפריכיות ב- 1,000 קלוריות וטלוויזיה 42 אינטש, אני חושבת שהלקוחות מבינים את זה, זה סרגל, הם יודעים שזה יותר מהר והם מקבלים יותר מהר.

מיכל פליישר: אם NBS יספק אותם יותר אז זה מה שיהיה.

מיכל פליישר: לא צריך להוציא את הדברים מהקשרם.

מיכל פליישר: אין פה הטעיה.

מיכל פליישר: רשת מתקדמת, מהירויות גבוהות, המחירים הולכים ויורדים.

מיכל פליישר: אני בייחוד חושבת שלא צריך לנוח על זרי הדפנה, בזה אני מצטרפת לאמירות שנאמרו מצד משרד התקשורת.

מיכל פליישר: אנחנו מצביעים פה על מגמה כשחברות פרטיות משקיעות הון עתק בשדרוג התשתיות ומצביעות על מגמה כזאת רצינית של השקעה בתשתיות, ההליכה של הממשלה לכיוון של הענקת רישיון תקשורת לגורם ממשלתי היא לא טריוויאלית וגם אם היא נעשית, היא צריכה להיעשות בזהירות.

מאיר שטרית: תודה רבה ואני שמח ששר התקשורת נותן לחברת החשמל לשדר, אני מקווה שיעשו את זה במהירות המקסימאלית.

מאיר שטרית: אולי זו הדרך היחידה להזיז אתכם.

מאיר שטרית: תסלחי לי, זו בדיחה מה שאת אומרת.

מאיר שטרית: נותנת 100 מגה, אבל מהירות העלאה שני מגה.

מאיר שטרית: זה פשוט בדיחה.

מאיר שטרית: בדיחה גרועה, תסלחי לי שאני אומר את זה.

מיכל פליישר: לדיון הבא נביא נתונים השוואתיים בנקודה הזאת.

מאיר שטרית: המועצה לצרכנות, בבקשה.

מיטל בשארי: אני מנהלת תחום טלקומוניקציה, במועצה הישראלית לצרכנות.

מיטל בשארי: אני רוצה להתייחס לתופעה כפי שהיא עולה מתלונות הצרכנים, התלונות שמגיעות לפתחה של המועצה הישראלית לצרכנות.

מאיר שטרית: ביקשתי לדעת מה עלה בגורל הקובץ שהוא מנסה לשלוח.

בני שיינין: ניסיתי לשלוח את זה גם ב- Gmail וגם ב- נענע, שני ספקים, אז בנענע, אתם רואים, גודל ההודעה חורג ממגבלות הגודל עבור הודעות יוצאות.

בני שיינין: לקח לנו, דרך אגב, לנסות לטעון את זה, לשרת של נענע, כל הזמן שאתם דיברתם פה.

בני שיינין: ב- Gmail, אז הוא מייד אומר: "מצטערים, קובץ זה חורג ממגבלות הגודל של 25 מגה".

בני שיינין: לפחות הם מצטערים.

מאיר שטרית: טוב.

מאיר שטרית: דוגמה קלאסית.

מאיר שטרית: אם אתה רוצה לשלוח, סתם, צילום נגיד של תעודה, אתה שולח למישהו בחוץ לארץ דרכון, שזה דבר שנתקלתי בו, בחיים זה לא עובר.

מאיר שטרית: זה לא נורמאלי, זה פשוט לא נורמאלי, בשביל מה יש אינטרנט?

מאיר שטרית: סליחה, הפסקתי את ההמועצה הישראלית לצרכנות.

מאיר שטרית: בבקשה.

מיטל בשארי: מתלונות שמגיעות לפתחה של המועצה לצרכנות, עולה שזו הטעיה חמורה של חברות שמספקות שירותי גלישה לגבי המהירות של הצרכנים.

מיטל בשארי: כאשר צרכנים באים לבצע עסקה, נציגי השירות שמציעים להם מהירות, לא טורחים לברר בכלל אם ניתן לספק בכלל את מהירות הגלישה באזור המגורים שלהם.

מיטל בשארי: ומגיעות על כך תלונות רבות למועצה לצרכנות.

מיטל בשארי: לאחרונה יצאו חברות שמספקות שירותי גלישה, בפרסומות רבות ומציעות לצרכנים לשדרג את המהירות או לקבל מהירות עד עשר מגה ביט, וכאשר מדובר בסכום כסף בצד השדרוג, הצרכנים משלמים כסף רב, תוך כדי שהם מייחלים שהשדרוג, שהתוספת של הכסף אכן תשפר להם את המצב והשדרוג אכן יועיל להם.

מיטל בשארי: הסתרת המידע הרלוונטי הזה, לגבי המהירות, היא פשוט הטעיה בפרסום של החברות ומהווה חוסר גילוי נאות לגבי פרטים מהותיים בעסקה.

מיטל בשארי: עוד עולה מתלונות הצרכנים, שכאשר הם מבקשים להתנתק וכאשר הם לא מקבלים את אותה מהירות גלישה שמובטחת להם, כי אי-אפשר לספק באזור המגורים שלהם, הם מבקשים להתנתק, החברות מערימות עליהם קשיים וטוענות שהם חתומים על חוזה לתקופה של שנה או כמה שאפשר.

מיטל בשארי: זאת אומרת, החברות מכות על חטא, לא מספיק שהן לא מספקות את השירות שהובטח לצרכנים, הן גם קושרות אותו בתקופת התחייבות ולא מאפשרות לצרכן להתנתק.

מיטל בשארי: מה שעל פניו נראה שהחברות עושות את זה על-מנת רק לקשור את הצרכנים, את כל הסתרת הפרטים המהותיים האלה.

מיטל בשארי: עוד נטען בתלונות הצרכנים, שכאשר הצרכנים מלינים על מהירות הגלישה, נמסר להם שזה תלוי בגורמים שונים.

מיטל בשארי: אבל זה בדיעבד, רק לאחר שהצרכן מתקשר אתם בחוזה.

מיטל בשארי: היום, לדוגמה, אם אני אתן את הדוגמה של חברות הסלולאר, חברות הסלולאר, כאשר יש את הפריסה של האנטנות הן חייבות ליידע את הצרכן איפה יש קליטה ואיפה אין קליטה, לפני שהן חותמות עם הצרכן על החוזה ולעומת זה, חברות האינטרנט לא חייבות לפרסם עד כמה הצרכן יקבל באזור מגוריו ומתי וכן הוא לא יוכל לקבל.

מיטל בשארי: גם את העניין שהמהירות תלויה בפיצול של השירות בין ספק השירות לספק התשתית, החברות לא טורחות ליידע את הצרכנים, רק כאשר הצרכן, דבר שגם מייקר את העלות לצרכן ודבר שפוגע בצרכן לאורך כל הדרך.

מיטל בשארי: לכן אנחנו מבקשים מהוועדה שתפנה לשר ולרגולאטור ואנחנו מבקשים שהחברות האלה, שתדרוש מהחברות שינהגו בשקיפות לגבי הצרכנים ואנחנו דורשים שהרגולאטור והשר ידאגו, כי כאשר חברות מפרסמות את המחירים, מפרסמות את מהירות המינימום, בתנאים אופטימאליים, שידאגו לפרסם מהי המהירות אותה יקבל הצרכן בתנאים שהם לא אופטימאליים.

מיטל בשארי: כמו-כן, אנחנו מבקשים שהוועדה תקרא גם לשר ולרגולאטור לדאוג שיעשו כמו באירופה, סקרים ובדיקות ואם יימצא שמי מהחברות לא עומדות בקצב הגלישה שהובטח לצרכנים, ייבחן הרגולאטור את המשך מתן הרישיון שלהם בכלל.

מאיר שטרית: תודה רבה.

גיא לוי: אני מנהל מוצרים מתוקשבים במט"ח, במרכז לטכנולוגיה חינוכית.

גיא לוי: נמצא אתי יעקב חבושה, מנהל מערכות המידע שלנו.

גיא לוי: אני שמח להיות כאן, כב' היושב-ראש.

גיא לוי: אנחנו עוסקים בחינוך, אנחנו יודעים שרוחב פס היום בעולם, הוא מכשיר מפתח לצמצום הפער הדיגיטאלי ולצמצום הפערים בחינוך.

גיא לוי: אנחנו רואים את זה בכל העולם.

גיא לוי: אני אתן דוגמאות.

גיא לוי: אבל אני רוצה לתת כמה דוגמאות במדינת ישראל.

גיא לוי: במדינת ישראל היום, מרבית בתי-הספר מחוברים בשניים וחצי מגה, אנחנו נמצאים בהרבה מאוד בתי ספר, מט"ח מספק היום למעשה שירותי לא אינטרנט, תוכן דיגיטאלי לכל בתי-הספר במדינת ישראל והיום אני גאה לומר שמנהלות מספרות לנו שהן כבר מחוברות בחמישה מגה בבית-הספר, וזה מה שהיום רשויות נותנות, שוב, דרך הספקים השונים.

גיא לוי: אנחנו נמצאים בשנים האחרונות, כדי לעזור למדינה לקדם את התוכנית הלאומית להתאמת מערכת החינוך למאה ה- 21, אנחנו פועלים במספר בתי-ספר בפיילוטים מתקדמים.

גיא לוי: ואנחנו פועלים היום בכשישה בתי-ספר בהם כל תלמיד מגיע עם מחשב נייד.

גיא לוי: אני מדבר על בתי-ספר, שיש בהם היום בין 300 ל- 500 מחשבים ניידים, רשת אלחוטית בכל בית-הספר, והם צריכים עכשיו רוחב פס כדי ש- 300, 400 או 500 מחשבים יוכלו לפעול במקביל, כי זה חלק אינטגראלי מהלמידה.

מאיר שטרית: הם יכולים היום לראות הוראה מרחוק בבית-הספר, במהירות של חמישה מגה ביט, הם רואים למידה מרחוק?

גיא לוי: התכנים הדיגיטאליים שנמצאים ברשת, סימולציה בפיסיקה, או סרטון שמסביר משהו.

מאיר שטרית: לראות מורה מלמד?

גיא לוי: גם קיים, יש לנו גם פרויקטים כאלו.

מאיר שטרית: בחמישה מגה ביט?

יעקב חבושה: התלמידים במקרה הזה, בשעות הערב לומדים מהבית, אבל הם הולכים על רוחב פס, כי בבית-הספר, אין להם תשתית.

יעקב חבושה: לרובנו כאן יש, יש כאן המון אנשי טכנולוגיה, שלרובנו יש לפחות עשר מגה בבית.

גיא לוי: כב' היושב-ראש, שנייה, אני רוצה לקחת את זה צעד אחד קדימה.

גיא לוי: בית-ספר, בתי-הספר שאנחנו עובדים אתם, שיש בהם 300 עד 500 מחשבים ניידים, משלמים קרוב ל- 60, 70 ו- 80,000 שקלים בשנה, רק על החיבור לאינטרנט.

גיא לוי: זה עלות החיבור לאינטרנט, כדי להבטיח שבבית-הספר, 300 מחשבים יוכלו לעבוד במקביל.

מאיר שטרית: הם עושים לכל מחשב קו נפרד?

גיא לוי: לא. יש רוחב פס, קו סימטרי למשל, של בזק, 12 על שש, שש על 12, העלויות הן מגיעות ל- 3,000, 4,000 ו- 5,000 ו- 6,000 שקלים לחודש.

גיא לוי: אני רוצה עכשיו לתת כמה דוגמאות מהעולם.

גיא לוי: אלברטה בקנדה.

גיא לוי: פריסה של סיבים אופטיים, לכל מוסדות החינוך.

גיא לוי: לכל מוסדות החינוך, רוחב הפס לא קיים.

גיא לוי: ארצות הברית, פרויקט ה- אירייט של משרד החינוך וה- FCC, ה- FCC  אני מניח מוכר פה לכולם, מאוד מעורב ברוחב הפס.

גיא לוי: עד 90, 90% הנחה לפריפריה.

גיא לוי: כדי לקדם את רוחב הפס.

גיא לוי: בקוריאה הדרומית, בתי-ספר מקבלים אחד ג'יגה רוחב פס לבית-הספר, כי זה ברור לנו שאנחנו זקוקים לזה היום.

גיא לוי: אנחנו חושבים, שהרגולאטור, ואנחנו רואים, דרך אגב, בפורטוגל, הפרויקט של אינטל, של מחשב נייד לכיתות א' – ד', בתנאי הרישיון שהמדינה נתנה לספקיות האינטרנט, הם חייבים לספק אינטרנט לכל בתי-הספר בפס רחב ללא עלות.

גיא לוי: זה חלק מתנאי הרישיון שהרגולאטור נותן לחברות התשתית.

מאיר שטרית: הדברים שלך באים על רקע מאוד מדאיג, אני אומר את זה בצער שמסתבר שתלמידי בתי-ספר, ההישגים שלנו במבחנים הבינלאומיים של ה- OECD, כמו פיזה וטים ואחרים, תלמידי ישראל נופלים ברמה של שתי ספרות מתחת לכל מדינות ה- OECD.

מאיר שטרית: זה לא רק הממוצע של התלמידים, גם כשעשו בדיקה של מבחנים שהתלמידים החלשים בישראל, מול התלמידים החלשים במדינות ה- OECD, ישראל נמצאת ברמה הנמוכה ביותר, אחרי איטליה, בפער של 20% וגם כשעושים מבחנים, עשו מבחנים בקרב התלמידים המצטיינים של ישראל, מול התלמידים המצטיינים ב- OECD, אנחנו נמצאים ברמה נמוכה ב- 15% מהמדינה הנמוכה ביותר ב- OECD.

מאיר שטרית: אחד הדברים שניתן לשפר, במערכת החינוך ולהזיז תלמידים קדימה, זה באמת, הרי מה הבעיה?

מאיר שטרית: אי-אפשר להביא לכל כיתה בארץ את המורה הטוב ביותר בתחום.

מאיר שטרית: אבל אפשר להביא את זה באמצעות, נגיד מט"ח, מורה אחד שמלמד מקצוע, תלמיד יכול לראות את זה.

מאיר שטרית: אילו היה לו אינטרנט ופס רחב, יכול לשבת בכיתה שלו ולראות ממש שיעור, מלא, בתחום שהוא רוצה, בצורה הטובה ביותר וללמוד.

מאיר שטרית: לצערי, כמו שאתה אומר, אני לא יודע למה יש שר שלם לענייני אינטרנט בממשלה, נכון?

מאיר שטרית: יש שר לענייני אינטרנט, בממשלה.

מאיר שטרית: יש שר לפניות ציבור, ואינטרנט.

מאיר שטרית: יש לו Full time job לעשות, ובתי-הספר, כמו שאתה אומר, נמצאים במרחק גדול.

מאיר שטרית: הם צריכים לשלם 70,000, 80,000 שקל לשנה רק עבור חיבור אינטרנט, בתי-הספר האלה, אז לא יעמדו בזה.

קובי שמש: אני אתייחס במשפט אחד לגבי מה שאמר גיא.

קובי שמש: אין ספק שאתה צודק במאה אחוז.

קובי שמש: בניסוי שביצענו בקריית שמונה, חיברנו את בית-הספר דנציגר ב- 200 מגה, סימטרי לבית-הספר, והתברר שגם אלה לא הספיקו לשימושים של התלמידים.

קובי שמש: אני רוצה להגיד לך שאנחנו נפגשנו עם השר שם יחד עם מנהל בית-הספר, הוא הודה לנו ואחת הטענות המרכזיות שלו שגם ה- 200 ...

קובי שמש: לא מספיקות לכל השימושים של המחשבים.

קובי שמש: יש שם, הוא רוצה, אחד השימושים הגדולים, הוא רוצה שתלמידים יוכלו לראות שיחות Video conference עם האוניברסיטה הפתוחה, עם מחב"א והתברר שהתשתית לבתי-הספר הנוכחית היא תשתית ברמה נמוכה והמיזם של חברת החשמל, Fiber to the home, אחת הכוונות שלו זה לחבר את כל בתי-הספר ב- Fiber to the home, ולתת תשתית רחבת סרט לבתי-הספר, אלא אם כן יואילו בטובם הוט ובזק להציע מחירים אטרקטיביים.

מיכל פליישר: אנחנו חברה פרטית, אנחנו יכולים לעשות את זה במחירים סבירים.

מיכל פליישר: חברת החשמל, באה עם מימון ממשלתי.

קובי שמש: אבל לא 90,000 שקל על בית-ספר.

מיכל פליישר: אבל רוב הגלישה שלהם היא בארץ.

מיכל פליישר: הטענה שלכם היא על רוחב הפס שהולך לאינטרנט.

מיכל פליישר: רוב הגלישה של התלמידים זה בארץ, התכנים שהם צורכים, בעברית.

מיכל פליישר: אין קשר לכבל של Med 1, אין קשר.

מאיר שטרית: בעניין הזה, לי אין טענות לחברות התקשורת השונות, יש לי טענות לממשלה.

מאיר שטרית: הממשלה, יש לה את הכלים ביד לנסות להשיג את זה, אם היא רוצה, כמו שעושים במדינות אחרות בעולם, שיעשו.

מאיר שטרית: אני פשוט אומר בצער, זה לא החברות אשמות.

מאיר שטרית: אתה לא יכול לצפות מחברה שעובדת על בסיס רווחי, היא רוצה לעשות, לראות רווחים יותר גדולים, היא לא תיתן שום דבר מצידה, אם היא לא חייבת.

מאיר שטרית: ממשלה יכולה לחייב אותה, תלוי בכם.

מאיר שטרית: אתם מוכנים לעשות את זה?

מאיר שטרית: אני אומר לכם, תלוי בכם.

מאיר שטרית: תפעילו את הכלים שיש בידי הממשלה, כדי לעשות טוב יותר לציבור.

מאיר שטרית: אי-אפשר לבוא בטענות בעניין הזה לחברות.

מאיר שטרית: על חברות אני יכול לבוא בטעונת רק על דברים שהם עושים או לא עושים בהתאם להתחייבות שלהם.

מאיר שטרית: אין לי מעבר לזה טענות לאחרים.

מאיר שטרית: חברת ISP, יש לנו פה נציגה אחת של חברת ISP, של נטוויז'ן.

מאיר שטרית: אני זוכר שנטוויז'ן בסיבוב הקודם שהיו פה, אמרו לי שהם משלמים מיליונים, שביל הכבל הזה, המד נאוטילוס.

קרן צוקרמן: מיליונים, ותכף אני אסביר.

קרן צוקרמן: אני היועצת המשפטית והאחראית הרגולציה של 013 נטוויז'ן.

קרן צוקרמן: אני חושבת שאפשר להגיד בוודאות שבשוק האינטרנט יש שני שווקים, השוק של ה- ISP, שהוא שוק תחרותי שבו מתחרות לפחות חמש חברות גדולות ועוד 25 קטנות.

קרן צוקרמן: יש בו תחרות מלאה, אין בעיה של מהירות, אין בעיה של מחירים, רואים את זה גם מדו"ח גרונאו וגם בהשוואה לעולם.

קרן צוקרמן: השוק השני הוא שוק התשתיות, פנים ארציות – בזק והוט ומד נאוטילוס שזה המקטע יציאה מחוץ למדינת ישראל.

קרן צוקרמן: זה מוביל למצב שאנחנו, כשחקנים בתחום תחרותי, לא יכולים לקנות את התשומות שאנחנו צריכים, במחירים סבירים.

קרן צוקרמן: מוסיפים על זה עוד נדבך ובמקום לעשות שוק סיטונאי במדינת ישראל, הוא תקוע כבר הרבה זמן, וחוסר התחרות במקטע התשתית מתחיל לחלחל לתחרות במגזר ה- ISP.

קרן צוקרמן: הפיתרון הזה נורא פשוט, הוא כתוב כבר הרבה מאוד זמן בדו"ח ועדת גרונאו, אפשר לעשות שוק סיטונאי במדינת ישראל, אפשר לקבוע כבר היום מחירים סיטונאיים עד שהוועדה תסיים את העבודה שלה, ולפתוח את התחרות לכל החברות.

מאיר שטרית: אתם קיבלתם רישיון להיות ספק כזה וירטואלי?

קרן צוקרמן: אנחנו, משרד התקשורת אסר עלינו להיות מפעיל וירטואלי, לא רק שלא קיבלנו רישיון, אלא הוא אסר עלינו.

חיים רמון: בהחלטה של השר, הוחלט שחברות שהן חברות בעלות זיקה למפעילי הסלולאר הקיימים, לא יכולות להיות מפעיל וירטואלי, כי הרי חברת הסלולאר הקיימת, לא הולכת להקים מישהו שיתחרה בה וכל הרעיון הוא להתחרות בשלושת החברות הקיימות.

חיים רמון: 013 נטוויז'ן היא חלק מקבוצת IDB, דיסקונט השקעות, נוחי דנקנר וכו'.

חיים רמון: יש לה בקבוצה חברה קטנה בשם סלקום, ואשר על כן, חברה שהיא בעלת זיקה לסלקום או חברה שהיא בעלת זיקה לפרטנר או חברה שהיא בעלת זיקה.

מאיר שטרית: יש להם גם תשתית, גם ISP.

חיים רמון: ובזק, אין לה מפעיל וירטואלי.

חיים רמון: יש 12 מפעילים וירטואליים שהגישו בקשה, בקשות, שבעה או שמונה כבר קיבלו רישיונות, האחרים בדרך.

חיים רמון: אין מחסור במפעילים וירטואליים.

חיים רמון: אבל יש בהחלט מדיניות שאומרת שכל הרעיון של המפעילים הווירטואליים הוא לייצר תחרות בחברות הסלולאר הקיימות ולכן, מי שהוא בעל זיקה אליהם, לא יכול לקבל רישיון וירטואלי.

חיים רמון: זה כתוב בתקנות, דרך אגב.

מאיר שטרית: אתם חושבים שאם נטוויז'ן, יהיה לה אפשרות לקנות מקטע של תשתיות כדי לספק את שירות האינטרנט שלה יותר בזול, הם לא יתחרו בסלקום, במחירים, כי אז הם קשורים כאילו?

חיים רמון: לא, אדוני היושב-ראש, אני סבור שהתערבבו פה מין שבאינו מינו.

חיים רמון: אני דיברתי על הנושא של NVNO כי זה הנושא שעלה, למה הם לא, אדוני היושב-ראש שאל למה נטוויז'ן לא יכולים לקבל רישיון NVNO, מפעיל וירטואלי.

חיים רמון: אז הסברתי, בגלל שהם חברה בעלת זיקה לסלקום ובאותה מידה גם חברה שהיא בעלת זיקה לפרטנר או חברה שהיא בעלת זיקה לפלאפון, לא יכולה לקבל רישיון מפעיל וירטואלי.

קרן צוקרמן: חברה שהיא בעלת זיקה להוט יכולה לספק שירותי ISP, זה הגיוני?

מאיר שטרית: אני בעד שכולם יוכלו לספק הכל, לפתוח את השוק טוטאלית.

קרן צוקרמן: גם אני בעד.

קרן צוקרמן: צריך לפתוח את חוק התשתיות.

מאיר שטרית: תתחרו, תשתוללו, תעשו מה שאתם רוצים.

מאיר שטרית: אם זה תלוי בי, הייתי משחרר הכל.

חיים רמון: הפיתרון הנכון, הפיתרון גם הכלכלי וגם הרגולאטורי הנכון, לסוגיה של ההפרדה בין תשתיות לבין שירות, דהיינו בין מקטע התשתית לבין מקטע השירותים, זה קיומו של שוק סיטונאי.

חיים רמון: כשיהיה שוק סיטונאי, כולם יוכלו לקנות את התשתיות מספקי התשתיות שהם תמיד יהיו מעטים, שניים או שלושה, גם אם תיכנס חברת חשמל, זה עדיין רק שלוש תשתיות קוויות ואז מצד אחד, לא יהיה בהכרח הפיצול בין תשתית לבין השירות, ומצד שני, לא נהיה במצב של דואופול.

חיים רמון: כי אילו מלכתחילה היו נותנים לבעלי התשתיות גם להיות ספקי האינטרנט, היינו היום בישראל עם מצב של שתי חברות אינטרנט – החברה של בזק והחברה של הוט, וזהו.

מאיר שטרית: זה המצב היום?

חיים רמון: לא. היום יש לך את נטוויז'ן ויש לך את סמייל ויש לך את אקספון.

חיים רמון: יש בישראל 50 חברות אינטרנט.

מאיר שטרית: אבל לבזק יש גם תשתיות וגם אינטרנט.

חיים רמון: כחברה בת זה בסדר גמור.

מאיר שטרית: להוט יש גם תשתיות ואני מניח שהיא גם תקבל ISP בקרוב.

מאיר שטרית: למה נטוויז'ן לא יכולה לעשות חברה בת?

חיים רמון: נטוויז'ן היא עצמה חברה בת, נטוויז'ן עצמה מספקת אינטרנט, אין לה שום בעיה.

חיים רמון: בקבוצה יש להם הכל, כמעט הכל.

מאיר שטרית: אין להם תשתיות?

חיים רמון: אם יש שוק סיטונאי, נטוויז'ן תוכל לקנות תשתיות מבזק או מהוט.

מאיר שטרית: זה בדיוק מה שהם רוצים, אבל לא נותנים להם, הם אומרים.

מאיר שטרית: הם אומרים שלא נותנים.

חיים רמון: זה עניין של זמן.

חיים רמון: זה רק עניין של זמן.

חיים רמון: אולי לוועדה הבאה.

מאיר שטרית: מה לגבי הכסף, כמה אתם משלמים?

קרן צוקרמן: אנחנו משלמים היום מיליונים, גם להתחברות לחברות התשתית, גם להוט וגם לבזק.

קרן צוקרמן: וגם בגין הקיבולת הבינלאומית שאנחנו צריכים לקנות היום.

קרן צוקרמן: כל שלושת המקטעים האלה הם מקטעים שבהם אנחנו עומדים מול ספק אחד, זה כמו שאמר קודם יושב-הראש וגם השר, במקום שאין בו תחרות המחירים גבוהים, אנחנו משלמים מחירים גבוהים בהרבה מהמחירים התחרותיים.

קרן צוקרמן: אנחנו מאוד נשמח אם המגבלות האלה ייפתחו על-ידי הממונה, על-ידי משרד התקשורת ויתאפשר לנו להתחבר במחירים נורמאליים.

מאיר שטרית: שוקי פלג, מאיגוד האינטרנט.

שוקי פלג: תודה רבה אדוני היושב ראש.

שוקי פלג: החוויה של פס רחב לאזרח היא שילוב של מהירות, רמת שירות ומחיר וצריכים להקפיד שהדבר הזה ישנו.

שוקי פלג: התחושה של האזרחים זו תחושה בלבד, בשנים האחרונות, שכבר יש פס רחב במדינת ישראל, זה מה שחברות הספקים שמים על כל האזרחים במשך הרבה שנים, הם יכולים לעשות את זה ומגיע הזמן להפסיק את הדבר הזה.

שוקי פלג: אנחנו מתייחסים פה לנושא של אינטרנט.

שוקי פלג: משווים את חברת החשמל  כספק, אנחנו בבית רואים חשמל כדבר מובטח, כדבר ודאי.

שוקי פלג: אנחנו לא מודדים אם מקבלים 220 וולט ו- 50 הרץ כל הזמן.

שוקי פלג: הגיע הזמן שנפסיק לבדוק מה המהירות של Download ומהירות של Upload.

שוקי פלג: לדעת שמה שאנחנו קנינו זה מה שמקבלים.

שוקי פלג: לא צריכים למדוד את זה כל רגע.

שוקי פלג: אמנם חשמל משלמים לפי צריכה, אבל היציבות שלו היא מובטחת.

שוקי פלג: כשהוא לא יציב, כולם מרגישים את זה.

שוקי פלג: לא צריך למדוד את זה בכל רגע.

מאיר שטרית: מה שאתה אומר לא פותר לי את הבעיה בתור משתמש.

מאיר שטרית: מה שאתה אומר, לא פותר לי את הבעיה בתור משתמש.

מאיר שטרית: כשאני גולש במהירות של נגיד שמונה מגה ביט שאני גולש בהם, אני רואה בגלישה שלי שאני לא מגיע רחוק מאוד בשמונה מגה ביט.

מאיר שטרית: שמונה מגה ביט אני צריך לגלוש, סליחה, אני צריך לגלוש בסדר גודל, בשמונה מגה ביט, אני אמור לגלוש במהירות של בסביבות 500 קילו ביט לשנייה.

מאיר שטרית: זה בערך, זה פי שמונה, זה בערך נותן לי שמונה מגה ביט.

מאיר שטרית: 500, 600, קילו ביט לשנייה.

מאיר שטרית: זה רחוק מאוד מהמציאות.

מאיר שטרית: אני גולש במהירות, רוב הזמן, הגלישה היא במהירות 100 קילו ביט, 150 קילו ביט זה נשמע הרבה.

מאיר שטרית: זה פשוט בדיחה, זה לא חד-פעמי, זה לאורך כל הזמן.

מאיר שטרית: לכן אני אומר לך, זה פשוט, הציבור נשדד, שלא בצדק.

מאיר שטרית: משלם כסף על מה שהוא לא מקבל.

מאיר שטרית: לא חד פעמי, לא מקרה.

מאיר שטרית: באופן טוטאלי, כמעט כל הזמן.

מאיר שטרית: נדיר ביותר, נדיר ביותר.

מיכל פליישר: מבחינת רכיב התשתית זה לא אמור לקרות.

מיכל פליישר: זה נכון שהמהירות תלויה גם בגורמים אחרים.

מאיר שטרית: מתחילים עם האשמות, התשתית אשם, הספק אשם.

מאיר שטרית: זה בדיוק, על זה בוכה הנביא.

מאיר שטרית: הציבור משלם על דבר שהוא לא מקבל ואני פונה למשרד התקשורת אני אומר לכם, חברים.

מאיר שטרית: אני פונה למשרד התקשורת, אני אומר לכם, אני חוזר על בקשתי, להקים יחידה שאתם תבדקו את המהירויות של הגלישה של אנשים באופן שוטף, ותענישו את מי שלא עומד בזמן.

מאיר שטרית: אז אולי יהיה פיקוח.

מאיר שטרית: כשיהיה פיקוח, הדבר הזה יסתדר.

מאיר שטרית: אתם, אני מציע, זה דבר שצריך להקים אותו מזמן, אני לא מבין למה אתם סוחבים רגליים עם העניין הזה.

מאיר שטרית: צריך לעשות את זה, לדעתי לאלתר.

מאיר שטרית: ולהקים יחידה שאכן תיתן, תוודא שהציבור מקבל את השירות שבשבילו הוא משלם.

מאיר שטרית: זה דבר אלמנטארי.

מאיר שטרית: לא יעלה על הדעת, אם אני קונה משהו באיזה שהוא חנות ומרמים אותי, נותנים לי סחורה קלוקלת, הייתי זכאי להחזיר את זה ולקבל את הכסף בחזרה.

מאיר שטרית: פה אין אפס, פה גובים ממך אם אתה רוצה או לא רוצה.

מאיר שטרית: ואני חושב שהעניין הזה מחייב טיפול יסודי.

מאיר שטרית: ואני אומר לכם, אנשי משרד התקשורת, אני שמח על חוקי ההסדרים שעשיתם, אני מקווה שהם יעברו ושהם פותרים חלק מהבעיות שבתחום תחום הסלולאר, שחלק מהבעיות נפתרות, חלק לא נפתרות גם בחוקים האלה, אני מציע להיות יותר, יותר נמרצים, בביצוע.

קובי שמש: דרך אגב, בנושא של ה- Best afford אנחנו לפני כחודשיים יצאנו במכתבים לחברות שיתחילו להסביר לנו מה זה בדיוק Best afford.

קובי שמש: יש טיפול מולם.

קובי שמש: ודבר שני, המשרד בוחן לבדוק איכות של גלישה על-ידי גופים חיצוניים.

מאיר שטרית: חברים, אנחנו, זה לא דיון אחרון בוועדה הזאת.

שוקי פלג: כב' היושב-ראש, אפשר משפט אחד לסיום?

מאיר שטרית: בבקשה, בטח.

שוקי פלג: אני רוצה לסיים באיזה שהוא ציטוט של חוק שאמר – אינטרנט אינו רק אמצעי בידור, הוא חלק חשוב מחיי היום-יום של האזרח.

שוקי פלג: החוק החדש מהווה חלק מהשאיפה לחברת מידע מתקדמת.

שוקי פלג: הציטוט הזה הוא משר התקשורת של פינלנד, שהעבירו חוק שאינטרנט זה זכות יסוד של כל אזרח.

מאיר שטרית: חברים, אנחנו נקיים עוד ישיבות בוועדה הזו על נושא האינטרנט, אני לא ארד מהעניין הזה ואנחנו נמשיך לעקוב אחרי זה מקרוב.

מאיר שטרית: אני מצטער שלא יכולתי לתת לכולם רשות דיבור ולעשות שווה, יש דוברים נוספים שלא קיבלו, אבל נעשה את זה, בפעמים הבאות ניתן עדיפות לאלה שלא דיברו הפעם.

מאיר שטרית: אני מודה לכל המשתתפים.

מאיר שטרית: וחברים, אני אומר לכל חברות התקשורת והאינטרנט שנמצאים פה – זה לא יכול להימשך ככה.

מאיר שטרית: לא יכול להימשך ככה.

מאיר שטרית: ולפחות אני מתכוון לפעול כמיטב יכולתי בכנסת או מחוצה לה, כדי לוודא שהמצב הזה ישתנה.

מאיר שטרית: זה בלתי נסבל ואין שום סיבה שהמצב יהיה ככה, זה מדרדר את היכולת של אזרחי ישראל לקבל, להיות מקושרים, להשתמש במה שהאינטרנט מציע ברמה הטובה ביותר.

מאיר שטרית: לטובתה החברה שיהיה אינטרנט פס רחב.

מאיר שטרית: מט"ח פה הסביר את בתי-הספר, אני מכיר את מט"ח מקרוב היטב היטב, אני יודע איזה תרומה ענקית הם עושים במערכת החינוך.

מאיר שטרית: זה לא מגיע לכל הפריפריה ולא יכול להגיע לעולם בלי פס רחב שבתי-ספר יוכלו לעמוד בו.

מאיר שטרית: זה פשוט לא יגיע וחבל.

מאיר שטרית: אנחנו מאבדים הרבה מאוד ילדים בדרך, בגלל העובדה שאין להם ויש לנו את הנתונים, יש טכנולוגיה, יש את הידע, יש הכל, הוא לא מגיע.

מאיר שטרית: הוא לא עובר, הצינורות סתומים.

מאיר שטרית: אני מבקש – תפתחו את הצינורות, תורידו את המחירים, כדי שיהיה יותר הגיוני.

מאיר שטרית: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.