ועדת הכלכלה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 347, 2010-11-08 11:30

אופיר אקוניס: אנחנו בהצעת חוק הדגל, הסמל והמנון המדינה (תיקון – ייצור תוצרת הארץ), התש"ע-2010, של חברת הכנסת שלי יחימוביץ, חבר הכנסת אופיר אקוניס, חבר הכנסת מילר וחבר הכנסת מגלי והבה.

אופיר אקוניס: החוק הזה אושר ב-3 בנובמבר בקריאה טרומית ברוב של 46 תומכים מול 0 מתנגדים.

אופיר אקוניס: אני חושב שהתופעה הזאת שבה הדגל שלנו וגם הסמלים אינם מיוצרים בישראל אלא בחוץ, על פי רוב במדינות עולם שלישי בשל הרצון לראות עלויות נמוכות.

אופיר אקוניס: .שיקול הרווח גובר על ערכי המדינה.

אופיר אקוניס: כדאי שדגל המדינה וכל דבר שבו נמצא הסמל ייוצרו פה, כדי שישקפו את הערכים שלנו.

אופיר אקוניס: אני חושב שהחוק הזה נכון גם מבחינה לאומית, גם מבחינה חברתית והוא גם יעודד את התעשייה הישראלית – אני מקווה - בפריפריה.

אופיר אקוניס: הממשלה הודיעה שהיא תומכת בחוק, בעיקר בסעיף 1ב לחוק.

עדנה הראל: רק בסעיף 1ב.

אופיר אקוניס: חוק חובת המכרזים יחול על כל הגופים הציבוריים שיחויבו בקניית דגל ישראל ממדינת ישראל.

אופיר אקוניס: זה דבר שמפתיע אותי שלא קורה עד עכשיו.

שלי יחימוביץ': אמירה כללית על הרציונאל שעומד מאחורי הצעת החוק,  שלא בכדי חברו לה חברי כנסת מסיעות שונות עם השקפות עולם שונות.

שלי יחימוביץ': החורבן שמתרחש בתעשיית הטקסטיל בישראל הוא לא חדש.

שלי יחימוביץ': אנחנו יודעים שהסגירה ההמונית של מפעלי הטקסטיל בלי שיימצאו חלופות אחרות לעובדים בענף הזה הביאה לאבטלה של עשרות אלפי אנשים.

שלי יחימוביץ': פתחנו את שערנו לייבוא חסר אבחנה יותר מכל מדינה אחרת.

שלי יחימוביץ': אנחנו כמחוקקים משתדלים לתקן את העיוות הזה וללכת בעקבות מדינות מתקדמות אחרות.

שלי יחימוביץ': אנחנו לא ממציאים את הגלגל.

שלי יחימוביץ': אפילו ארצות הברית הקפיטליסטית מכולן מגינה על הטקסטיל שלה.

שלי יחימוביץ': יש לה תעשיית טקסטיל בצפון קרוליינה ובדרום קרוליינה.

שלי יחימוביץ': היא מגוננת עליה בכל הכוח.

שלי יחימוביץ': היא מטילה מגבלות על ייבוא טקסטיל.

שלי יחימוביץ': זה אחד החוקים.

שלי יחימוביץ': יש את חוק הטקסטיל , שגם אליו חברו חברי כנסת מסיעות שונות.

שלי יחימוביץ': חוק הדגל הוא סימבולי ויביא עבודה למפעלי דגלים ועוד לכמה מתפרות.

שלי יחימוביץ': עכשיו אנחנו שומעים על המתפרה במצפה רמון.

אופיר אקוניס: היא נסגרה.

שלי יחימוביץ': אנחנו עדיין מקווים שהיא לא נסגרה סופית.

שלי יחימוביץ': גם עושים מאמצים כדי שהיא לא תיסגר.

שלי יחימוביץ': לתפור דגלים במתפרה מהסוג הזה זה הדבר הכי כי קל שיכול להיעשות.

שלי יחימוביץ': דבר כזה מציל אותה.

שלי יחימוביץ': יש הזמנה מבעוד מועד שהיא נערכת אליה.

שלי יחימוביץ': זה אבסורד שבנאומים חגיגיים של נשיא המדינה, של ראש הממשלה וכן הלאה מתנוסס דגל שיוצר בסין או בתורכיה, ששם העבודה זולה והדגל עולה שניים וחצי סנט לעומת המחיר בישראל.

שלי יחימוביץ': זה כואב במיוחד כאשר מדובר בסמלי המדינה.

שלי יחימוביץ': כולנו או רובנו כאן מגדירים  את עצמם כציוניים.

שלי יחימוביץ': הציונות זה דבר טעון משמעות היסטורית, ערכית, אידיאולוגית.

שלי יחימוביץ': יש סיבה לעצם היותנו כאן, בוודאי אנשים שהיגרו מארצות אחרות עם צאצאיהם.

שלי יחימוביץ': ברגע שאתה לוקח את סמלי הציונות ומרוקן אותם מתוכן אתה בעצם פוגע בערכים של החברה הישראלית.

שלי יחימוביץ': לראות דגל ישראל מתנוסס ברוח כשאתה יודע שהוא יוצר בידי פועלת סינית שמרוויחה דולר ביום על חשבון מפעל תעשייה ישראלי שנסגר זה דבר שהוא בלתי נתפש.

שלי יחימוביץ': אני שמחה שהממשלה תומכת והכנסת תמכה פה אחד.

שלי יחימוביץ': עכשיו לגופו של החוק.

שלי יחימוביץ': לא הגענו להסכמות עם הממשלה בעניין סמלים, כיוון שנאמר שסמלים זה דבר שאין לו סוף.

שלי יחימוביץ': יכול היות גם מוצר שלא קשור לסמלים והוא לא מוצר טקסי שחקוק עליו סמל מסמלי המדינה.

שלי יחימוביץ': נאמר לנו וגם נאלצנו לקבל בצער - דרכם של חוקים כאלה שהם מחוקקים בפשרה - שאכן זה לא יחול על סמלים אלא על דגלים בלבד.

שלי יחימוביץ': גם זה יהיה מאוד יפה.

שלי יחימוביץ': זה ליבת החוק מלכתחילה.

שלי יחימוביץ': הוער כאן שהסכמת הממשלה היא על סעיף 1ב.

שלי יחימוביץ': זה בסדר.

שלי יחימוביץ': זה הדבר שיש עליו הסכמה של כל המשרדים עם המציעים.

שלי יחימוביץ': אני בכל זאת רוצה להציע תיקון לסעיף 1. אם הייתי יושבת בוועדת שרים לחקיקה הייתי מנסה לשכנע אותם שם, אבל כיוון שלא ישבתי שם אני מבקשת עכשיו להציע תיקון לסעיף 1.

חמד עמאר: הצעת החוק הזאת היא הצעת חוק טובה.

חמד עמאר: אני מודה למגישים את ההצעה.

חמד עמאר: אני מלווה את הנושא של הטקסטיל כבר יותר משנתיים.

חמד עמאר: אני רואה את הקושי.

חמד עמאר: אני מכיר את זה מהמגזר הדרוזי.

חמד עמאר: ליוויתי סגירה של מתפרה בכפר ירכא.

חמד עמאר: לפני 4 חודשים הלכו 400 בנות הביתה.

חמד עמאר: אין להן מקום אחר לעבוד.

חמד עמאר: זה טוב אם נתחיל בנושא הזה של ייצור הדגלים בארץ ונתקדם עם חוק הטקסטיל.

חמד עמאר: החוק הזה יכול לפתור את הבעיה.

חמד עמאר: אני מכיר את הבעיה די טוב מהמגזר הדרוזי.

חמד עמאר: מדברים על מצפה רמון.

חמד עמאר: אני מקווה שלא ייסגרו שם.

חמד עמאר: אם נצליח עם הצעת החוק הזאת להתקדם קדימה בייצור המקומי כולנו רק נרוויח מהנושא.

חמד עמאר: מה שווים הפרסומים בטלוויזיה על לקנות בארץ אם המוסד המרכזי, הממשלה, המדינה והמוסדות שלה לא קונים בארץ?

חמד עמאר: חבל על כל הפרסומת, חבל על כל ההשקעה.

חמד עמאר: שיפרסמו בשביל עצמם בהתחלה, אחר כך נתקדם קדימה לאזרח הקטן.

עדנה הראל: הייתי רוצה להבהיר כתשתית לדיון שבפני הממשלה הוצגו גם הטיעונים שביסוד ההצעה כולה.

עדנה הראל: הם מפורטים בדברי ההסבר של ההצעה.

עדנה הראל: השר בוז'י הרצוג, שהגיש את הערר, הציג אותם.

עדנה הראל: הממשלה בשלב ראשון התנגדה לחלוטין.

עדנה הראל: בשלב שני אחרי הערר היא הסכימה אך ורק לסעיף 1ב לעניין רכש ממשלתי ורכש של גופים שחל עליהם חוק חובת מכרזים.

עדנה הראל: זאת הסכמתה היחידה להצעת החוק.

עדנה הראל: כפי שזה הוצג בפני ועדת השרים היה ברור שהמציעה מסכימה להתניית הממשלה.

עדנה הראל: בתנאי הזה הסכימה הממשלה לקדם את הצעת החוק.

עדנה הראל: ראוי שהדברים יוצגו בצורה הזאת.

עדנה הראל: כך זה הוצג בפני הוועדה.

שלי יחימוביץ': לפני ישיבת ועדת שרים לחקיקה דיברתי עם מי שמילא את מקומו של שר המשפטים ועמד בראש הוועדה, השר בני בגין.

שלי יחימוביץ': הסיכום שלי איתו היה שאכן אנחנו מורידים מהפרק את עניין הסמלים ונשארים עם עניין הדגלים.

שלי יחימוביץ': אני מודה שהעובדה שלא הוסכם על סעיף 1 נודע לי רק בדיעבד.

שלי יחימוביץ': הסיכום ביני ובין מי שעמד בראש ועדת שרים לענייני חקיקה - נמצא כאן מי שהיה עד לשיחה הזאת -  היה שמוותרים על עניין הסמלים, עוברים לעניין הדגלים בלבד ומוסיפים הסתייגות ככל שהדבר לא פוגע בהסכמי סחר בינלאומיים.

גלעד: זאת הייתה השיחה עם השר בני בגין.

גלעד: לאחר מכן התקיימה ועדת שרים לענייני חקיקה שהחליטה אחרת.

גלעד: היא החליטה שש לתמוך בסעיף 1ב בלבד, בתנאי שזה יחול רק על דגלים ורק על גופים שחוק חובת המכרזים חל עליהם.

שלי יחימוביץ': כיוון שנאמר כאן שכל הדבר הזה נעשה בהסכמתי אני פשוט מציינת את זה לפרוטוקול.

עדנה הראל: לא דובר עם חברת הכנסת שלי יחימוביץ על כך ש-1א יורד מסדר היום?

שלי יחימוביץ': לא.

גלעד: השר הרצוג אמר בוועדה שהמציעה הסכימה עם כך שהוחלט לתמוך בסעיף 1ב עם כל ההתניות.

שלי יחימוביץ': כנראה שבוז'י חש אלי כזאת קרבה אידיאולוגית, שכשהוא מדבר הוא בטוח שהוא מדבר בשמי.

גלעד: זאת התמיכה של ועדת שרים לענייני חקיקה.

פיני קבלו: מאחר ודיברו פה על דגל הלאום והתייחסו לנושא של התעסוקה, אז יש גם את דגל הרשות שעליו צריכים לתת את הדעת.

פיני קבלו: אם שמים דגל לאום אפשר לשים גם דגל של רשות מקומית, דגל של הסוכנות היהודית, דגל של קרן קיימת.

אופיר אקוניס: בדקות אלו יש הצעת חוק אחרת בוועדת שרים לחקיקה  - אני מקווה שגם היא תקבל תמיכה של הממשלה -  לתיקון חוק הדגל.

אופיר אקוניס: זה בעצם אמור להפסיק את השימוש שעושות חלק מהרשויות המקומיות כאשר הן מטביעות במקום המגן דוד את הסמל של הרשות.

אופיר אקוניס: זה דבר מכוער, זה דבר שהוא פגיעה בחוק הדגל המקורי, זה דבר נורא.

אופיר אקוניס: אני רואה את זה בתל-אביב.

אופיר אקוניס: אפשר לעשות דגל לבן ובמקומו את דגל הרשות המקומית.

אופיר אקוניס: אתה מדבר על כך שגם הדגלים האלה ייוצרו במדינה?

פיני קבלו: לכל מוסד יש דגל.

אופיר אקוניס: אין התנגדות לדגל של הרשות המקומית, רק יש התנגדות לכך שהוא בא בתוך דגל ישראל.

פיני קבלו: אני מדבר על 2 דגלים שעומדים, אם זה דגל הרשות המקומית ודגל הלאום.

פיני קבלו: כנ"ל גם במוסדות אחרים.

פיני קבלו: אם הולכים על דגל הלאום, אז שגם הדגל שלידו ייוצר בארץ.

פיני קבלו: זה מחזק את הצעת החוק.

אופיר אקוניס: הערה חשובה.

אופיר אקוניס: נראה איפה אפשר  להכניס את זה.

אתי בנדלר: סעיף 1 זה תיקון של ההגדרות.

אתי בנדלר: האם יש צורך בהגדרות?

עדנה הראל: אין צורך בהגדרות.

רונית פרל: יש צורך.

רונית פרל: ברגע שהורדנו את 1א אנחנו נצטרך ב-1ב לעשות תיקון ולהגדיר טובין מתוצרת הארץ.

רונית פרל: בחוק הזה אין הגדרה לתוצרת הארץ.

אתי בנדלר: מדובר בתיקון לחוק הדגל , הסמל והמנון המדינה.

אתי בנדלר: אחרי סעיף 1 לחוק העיקרי יבוא 1ב חובת רכישת תוצרת הארץ (א) המדינה, כל תאגיד ממשלתי, מועצה דתית, קופת חולים, מוסד להשכלה גבוהה, רשות מקומית, תאגיד מקומי וכל תאגיד נתמך אחר שהממשלה משתתפת בתקציבו, במישרין או בעקיפין, כדי יותר מ-50%, ירכשו את דגלי המדינה וכל דבר ובו סמל המדינה אך ורק מתוצרת הארץ; (ב) הוראות סעיף זה , יחולו ככל שאינן סותרות התחייבויות, שמדינת ישראל מחויבת להן באמנות בינלאומיות;

שלי יחימוביץ': כל דבר ובו סמל המדינה יורד.

אתי בנדלר: הבנתי ממה ששמעתי כאן שרוצים להחיל את החובה הזאת רק על גופים שחוק חובת המכרזים חל עליהם.

אתי בנדלר: יש כאן הרחבה מעבר לכך.

אתי בנדלר: האם משרד המשפטים גיבש איזה שהוא נוסח?

עדנה הראל: לא גיבשנו הצעת נוסח.

עדנה הראל: ההערות שהחלטת הממשלה מתייחסת אליהן הן בסעיף קטן (א) לסעיף 1ב.

עדנה הראל: הערה אחת מתייחסת לכך שבמקום הרשימה המפורטת יבואו הגופים שחל עליהם חוק חובת מכרזים.

שלי יחימוביץ': זה עושה לנו בעיה, כי זה מוציא את הרשויות המקומיות.

אתי בנדלר: זה לא רק מוציא את הרשויות המקומיות.

אתי בנדלר: נדמה לי שעל תאגידים מקומיים זה לא חל.

אתי בנדלר: בוודאי שזה לא חל על כל תאגיד נתמך אחר שהממשלה משתתפת בתקציבו.

עדנה הראל: זה באופן מודע ומכוון.

עדנה הראל: הממשלה ביקשה להוציא את רשימת הגופים העמומה הזאת.

שלי יחימוביץ': מה עמום בזה?

שלי יחימוביץ': רשות מקומית זה דבר עמום?

עדנה הראל: החלק האחרון שאמרה היועצת המשפטית.

אתי בנדלר: אני קוראת את סעיף 2א לחוק חובת המכרזים, התשנ"ו-1992.

אתי בנדלר: המדינה - כל תאגיד ממשלתי, מועצה דתית, קופת חולים ומוסד להשכלה גבוהה לא יתקשרו בחוזה לביצוע עסקה בטובין ובמקרקעין או לביצוע עבודה ולרכישת שירותים אלא על פי מכרז פומבי הנותן לכל אדם הזדמנות שווה להשתתף בו.

אתי בנדלר: זה  נוסח סעיף 2א.

אתי בנדלר: אני מניחה שאתם מתכוונים לאותם גופים שמנויים בסעיף 2א לחוק חובת המכרזים.

עדנה הראל: לכל הגופים שחוק חובת המכרזים חל עליהם.

עדנה הראל: על רשויות מקומיות חל חוק חובת המכרזים מכוח החובה בפקודת העיריות.

עדנה הראל: הטענה שקבענו להוציא רשויות מקומיות היא טענה לא נכונה.

אתי בנדלר: אתם לא מתייחסים דווקא לסעיף 2א.

שלי יחימוביץ': מה קורה עם חברות ממשלתיות?

עדנה הראל: חל עליהם.

שלי יחימוביץ': מה קורה עם תאגידים סטטוטוריים.

עדנה הראל: 2א חל עליהם.

עדנה הראל: יש גם תקנות לפי חוק חובת מכרזים לעניין התחולה על תאגידים סטטוטוריים.

רונית פרל: על תאגיד מקומי זה עדיין לא חל.

רונית פרל: זה אמור לחול עליו ברגע שמשרד הפנים יתקין תקנות.

רונית פרל: כבר מעל ל-5 שנים הוא לא התקין את התקנות האלו.

אבי כהן: זה בשלב האחרון לפני ועדת חוקה, חוק ומשפט.

אבי כהן: כרגע כל הגופים שהזכרתם בכלל לא מחויבים בהנפה.

אבי כהן: במסגרת הצעת חוק פרטית אחרת בוועדת הפנים אנחנו הולכים להרחיב את זה בצורה משמעותית בדיוק לאותם גופים שחל עליהם חוק חובת המכרזים.

אבי כהן: תהיה פה גם החלה של חובת ההנפה.

אבי כהן: כרגע, גם אם הם חייבים לקנות, הם לא צריכים להניף.

אופיר אקוניס: אין חובת הנפה בכניסה לתחנת רכבת?

אבי כהן: בכנסת אין חובת הנפה.

אופיר אקוניס: הוא מונף פה למעלה ברשות ובסמכות.

שלי יחימוביץ': איפה החוק הזה נמצא?

אבי כהן: בחוק הדגל והסמל.

אופיר אקוניס: איפה יש חובה להניף?

אבי כהן: חובת ההנפה היא במשרד הראשי של משרדי הממשלה, בבניין הראשי של בנייני המינהלה של מוסד להשכלה גבוהה, בלשכת ראש העיר ברשות המקומית ובכל מקום שיקבע שר הפנים.

חמד עמאר: בתוך הלשכה או בחוץ?

אבי כהן: יש חובת הצבה וחובת הנפה.

אבי כהן: הנפה זה על הבניין, הצבה זה בתוך הלשכה.

עדנה הראל: הצבה זה גם במוסדות חינוך.

אופיר אקוניס: יש בכניסה לבתי הספר.

עדנה הראל: זה החוק של לימור לבנת.

שלי יחימוביץ': מה לגבי בסיסי צה"ל?

אבי כהן: בסיסי צה"ל מניפים מכוח פקודות מטכ"ל.

אבי כהן: יש את זה גם במשטרה,בנמלי הים של ישראל, בנציגויות.

אתי בנדלר: אתם מרחיבים את חובת ההנפה מכוח התקנות שהשר יתקין?

אבי כהן: במסגרת אותה הצעת חוק אנחנו עובדים על תקנות.

אבי כהן: .

חמד עמאר: רצינו להרחיב את זה לכל מוסד ציבורי שמקבל תמיכה.

חמד עמאר: משרד הפנים מתנגד לנושא הזה.

חמד עמאר: הוא רוצה לעשות בתקנות ולצמצם.

אתי בנדלר: יש הסמכה בחוק הדגל, הסמל והמנון המדינה.

אתי בנדלר: בסעיף 2א לאותו חוק מנויים המקומות שעליהם או בהם צריכים להניף או להציב דגלים, בין היתר על בנייני ציבור אחרים ובניינים של תאגידים המספקים שירותים לציבור, כפי שיקבע שר הפנים בתקנות באישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת.

אתי בנדלר: כל מה שהם היו צריכים לעשות זה להתקין תקנות מכוח תיקון לחוק שהתקבל בשנת 1997.

חמד עמאר: צריך להביא את זה לוועדת הפנים ולאשר את זה.

אופיר אקוניס: האם בוועדת הפנים יחליטו שכל מוסד שמקבל תקציב מהמדינה יצטרך להניף את הדגל?

אופיר אקוניס: זה רעיון מצוין.

אופיר אקוניס: מקום שבו תלמידים לומדים, כמו בישיבה, ומתוקצבים על ידי המדינה.

שלי יחימוביץ': ב-50%.

אבי כהן: הקמנו צוות במשרד כדי לבחון איפה אפשר ואיפה אי אפשר.

שלי יחימוביץ': האם מרכז הסיוע לנפגעי תקיפה מינית שמקבל 10% תקצוב מהמדינה צריך להניף?

אבי כהן: אנחנו בוחנים עכשיו איזה גופים.

אבי כהן: מצטטים פה כל גוף שמתוקצב או נתמך.

אבי כהן: השאלה אם הכוונה לאותה חוברת שמוציא שר המשפטים, שזאת חוברת של 46 עמודים, או לכל מי שמקבל שקל מהמדינה, שזה 4600 עמודים.

אבי כהן: אין לזה גבול.

אבי כהן: אנחנו מנסים לתחום זה.

אבי כהן: עדיין תהיה הרחבה משמעותית גם אם זה יישאר במסגרת חוק חובת המכרזים.

שלי יחימוביץ': כיוון שזה מתעכב כבר 5 שנים, אז תנו לנו יסוד לקוות שזה הולך להיגמר.

אבי כהן: חבר הכנסת אזולאי קצב לנו 3 חודשים לפני 3 שבועות.

רונית פרל: מה עם תאגידים מקומיים?

אבי כהן: כרגע זה נמצא באישור התייעצות עם האוצר.

אבי כהן: אנחנו סיימנו עם משרד המשפטים.

אבי כהן: ברגע ששר האוצר נותן לנו את האישור אנחנו מגיעים לוועדת חוקה.

אבי כהן: אנחנו סיימנו את העבודה.

אתי בנדלר: בסעיף 1ב ייאמר שכל גוף שחוק חובת המכרזים חל עליו ירכוש את דגל המדינה אך ורק מתוצרת הארץ.

אתי בנדלר: בהמשך ייאמר שהוראות הסעיף הזה יחולו ככל שאינן סותרות התחייבויות באמנות בינלאומיות.

מאיר שטרית: יש להגדיר את תוצרת הארץ כפי שמוגדרת בחוק חובת המכרזים.

מאיר שטרית: בתקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ) יש הגדרה לטובין מתוצרת הארץ.

עדנה הראל: סעיף3א(ג)(ב)(2) לחוק חובת המכרזים מגדיר תוצרת הארץ כפי שתיקבע בתקנות.

מאיר שטרית: טובין מתוצרת הארץ – טובין שיוצרו בישראל או באזור בידי יצרן שהוא אזרח ישראלי או תושב קבע בישראל או תאגיד רשום בישראל, ובלבד שמחיר המרכיב הישראלי בהם מהווה 35% לפחות ממחיר ההצעה.

רונית פרל: מאחר ואנחנו עובדים במקביל על חוק חובת המכרזים והעדפת תוצרת הארץ כדי שזה יהיה תוצרת הארץ ולא איזה שהוא הרכב של 35% מרכיב ישראלי, שאז היבואנים מייבאים את התוצרת ומרכיבים משהו וזה נכנס לגדר ההגדרה למרות שזה לא תוצרת הארץ, רצינו את הגדרת תוצרת הארץ לעשות כמו שניסחנו פה בהצעת החוק.

רונית פרל: זה נכלל בסעיף 1 שלא עבר.

רונית פרל: אני לא אומרת להחיל את סעיף 1א, אלא להחיל את ההגדרה תוצרת הארץ ללא המרכיב הישראלי של 35% כמו בחוק חובת המכרזים, או לחלופין עם המרכיב של לפחות 50%.

שלי יחימוביץ': כמו בחוק הטקסטיל הביטחוני.

רונית פרל: לפחות 50% תוצרת הארץ ולא 35%.

שלי יחימוביץ': בטקסטיל הביטחוני הגענו להסכמות גורפות.

שלי יחימוביץ': בואו נעשה כאן איזו שהיא האחדה.

מאיר שטרית: זה סיפור נפרד.

מאיר שטרית: הגענו שם להסכמות במסגרת הוראת שעה לשנתיים.

מאיר שטרית: פה זה משהו יותר רחב.

מאיר שטרית: הוא מעבר לחקיקה הראשית.

מאיר שטרית: הוא יותר מתאים לתקנות.

מאיר שטרית: הוא מוסדר במסגרת התקנות.

מאיר שטרית: אנחנו ממליצים להיצמד לתקנות.

שלי יחימוביץ': גם אתם רוצים שזה ייוצר בארץ.

שלי יחימוביץ': אני מניחה שיש כאן הסכמה אידיאולוגית ומעשית סביב הרעיון.

שלי יחימוביץ': תני לנו פתרון איך לא נגיע למצב שבו רק 35% בארץ.

מאיר שטרית: בהצעת החוק לא נתנו התייחסות למספר ספקים שקיימים בתחום ייצור הדגלים בישראל.

מאיר שטרית: יכולה להיות לזה משמעות תקציבית.

מאיר שטרית: אנחנו מעדיפים ליצור איזה שהוא מנגנון הגנה.

מאיר שטרית: אנחנו כן רוצים לעודד את התעשייה הישראלית, אבל אנחנו גם רוצים ליצור איזה שהוא מנגנון הגנה שבעצם זה ייוצר בישראל ויהיו מרכיבים שייבאו אותם מחו"ל.

שלי יחימוביץ': מקובל עלינו, אבל 35% עדיין מותיר את זה במקום שהוא לא טוב מבחינתנו.

אופיר אקוניס: אני חושב שכדאי לאוצר להסכים ל-50%.

אופיר אקוניס: החוק הוא יותר מדקלרציה.

שלי יחימוביץ': החוק מאוד קטן ומזערי.

שלי יחימוביץ': הוא מתייחס רק לדגלי המדינה.

שלי יחימוביץ': אנחנו מתייחסים אליו כמקרה ייחודי.

שלי יחימוביץ': זה חוק שהוא  גם סימבולי במידה רבה.

שלי יחימוביץ': ברגע שאנחנו מסכימים ל-50% כמו בהוראת השעה של הטקסטיל הביטחוני אנחנו לא פורצים איזו שהיא גדר.

שלי יחימוביץ': זה מאוד מצומצם ומאוד מקומי.

עדנה הראל: אני לא יודעת להתמודד עם שאלת הנפקות של המעבר מ-35% ל-50% במוצר כמו דגל.

עדנה הראל: אני לא יודעת מה המשמעות של זה.

עדנה הראל: אני לא יודעת איך זה משפיע על היחס בין התפירה לחומרי הגלם כדי להגיע ל-50% .

עדנה הראל: אני לא יודעת אם זה סביר או לא סביר.

רמזי גבאי: אפשר 35%, אבל בתנאי שלא יהיה שינוי מהותי במוצר.

רמזי גבאי: שלא יביאו את הדגל ויוסיפו עליו רווח.

רמזי גבאי: אם יביאו את הבד, ידפיסו אותו, יגזרו אותו ויתפרו אותו פה בארץ זה שינוי מהותי של המוצר.

שלי יחימוביץ': זה אמורפי מידי.

אופיר אקוניס: אפשר 50%, כאשר בין הקריאה  הראשונה לשנייה ושלישית תעשו את הבדיקות שלכם.

רונית פרל: בתקנות יש הגדרה של ייצור שמדברת על שינוי מהותי.

רונית פרל: בהצעת החוק כללנו את ההגדרה של ייצור.

רונית פרל: בסעיף 1 להצעה, שעליו דילגנו ואמרנו שנחזור, כללנו שתי הגדרות שנראו לנו נחוצות גם להגדרת טובין לעניין תוצרת הארץ.

עדנה הראל: את מדברת על נוסח שהוא לא בפנינו.

עדנה הראל: אין פה משהו שכתוב בו 50%.

רונית פרל: אנחנו הוספנו הגדרה של ייצור לחוק הדגל.

רונית פרל: ההגדרה של ייצור מדברת על שינוי מהותי.

רונית פרל: אם אתם רוצים לשלב את זה עם ההגדרה הקיימת של טובין מתוצרת הארץ, אז צריך להשאיר את ההגדרה של ייצור גם פה.

רונית פרל: השילוב של 35% עם שינוי מהותי זאת הגדרה שיכולה להתאים לנו.

אבי כהן: האם כשאני מביא מסין בד לבן עם פסים כחולים ומוסיף את המגן דוד זה שינוי מהותי?

צביקה ליברמן: שינוי מהותי זה כשאתה מביא מחו"ל בד במספר מכס מסוים ועל ידי גזירת הבד בארץ אתה הופך אותו לפרט מכס אחר.

רמזי גבאי: לא רק אם גזרת, אלא גם אם תפרת , הדפסת.

עדנה הראל: כפי שהפנו את תשומת ליבנו עכשיו, תקנות חובת המכרזים בנוסחם הנוכחי כוללים את התנאי של שינוי מהותי.

רוני פרל: בהגדרה של ייצור.

עדנה הראל: הגדרת ייצור נשאבת לתוך ההגדרה של תוצרת הארץ.

אופיר אקוניס: מה ההתנגדות שזה יהיה?

אתי בנדלר: אנחנו מדברים על טכניקה של ניסוח.

אתי בנדלר: תקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ) מדברות על מתן העדפה לטובין מתוצרת הארץ, שההגדרה שלהן היא כפי שקראתי קודם ומתייחסת לכך שהמרכיב הישראלי מהווה לפחות 35% ממרכיב המוצר.

אתי בנדלר: כשהתחלתי לקרוא את ההגדרה קראתי מה זה טובין מתוצרת הארץ.

אתי בנדלר: לא מתייחסים רק ל-35%, אלא הרישא של ההגדרה אומר טובין שיוצרו בישראל או באזור בידי יצרן שהוא אזרח ישראל או תושב קבע בישראל או תאגיד הרשום בישראל, ובלבד שהמרכיב הישראלי הוא לפחות 35%.

אתי בנדלר: ההגדרה הזאת עושה שימוש במילה "טובין שיוצרו" ההגדרה הנוספת בתקנות חובת המכרזים (העדפת תוצרת הארץ) היא הגדרה של המונח ייצור.

אתי בנדלר: היא אומרת הפקה של טובין או שינוי מהותי בהם שכתוצאה ממנו התקבלו טובין חדשים או שונים.

אתי בנדלר: כשמדברים בתקנות האלו של העדפת תוצרת הארץ לגבי רכישת טובין, המרכיב של ההפקה או השינוי שחייבים להתבצע בארץ בשיעור של 35% כלולים בתוך ההגדרה.

אתי בנדלר: כשאני אכין כאן את הנוסח הסופי אני אפנה להגדרות האלו, או אני אשאב אותן מתוך התקנות ואכלול אותן בחוק הדגל והסמל.

אתי בנדלר: זה ייכלל כפי שזה כלול בתקנות האלו.

שלי יחימוביץ': אנחנו סומכים על אתי בעניין הזה.

אתי בנדלר: סעיף 2 יורד.

אתי בנדלר: סעיף 1 יאושר בשינויים שהוסכם עליהם.

אתי בנדלר: אחר כך צריכים להחליט אם הוועדה רוצה להתייחס גם לסעיף התחילה בהצעת החוק.

אתי בנדלר: השאלה אם יש מקום לקבוע כבר עכשיו את מועד תחילתו של חוק זה, או לכתוב שהמועד ייקבע במועד מאוחר יותר.

אתי בנדלר: אינני יודעת אם אין תהליכים של מכרזים או של התקשרויות שנעשו לגבי רכישה.

אתי בנדלר: אין לנו נתונים בנושא הזה.

רמזי גבאי: 1 בינואר.

רמזי גבאי: ,מה שיש במכרז יש כבר במכרז.

אתי בנדלר: אני לא יכולה לכתוב כרגע 1 בינואר כי אני לא יודעת מתי החוק הזה יתקבל.

אתי בנדלר: אני יכולה לכתוב שהוא לא יחול על מכרזים שפורסמו לפני תחילתו של חוק זה.

לאה ורון: הגברת מירי בן-שטרית, את יכולה להודיע לנו באיזו עלות כרוכה הצעת החוק מתקציב המדינה, אם בכלל?

מאיר שטרית: אני לא יודעת.

מאיר שטרית: אין לי אומדן.

מאיר שטרית: אולי התאחדות התעשיינים יכולה להגיד לנו.

לאה ורון: אורן משה מאגף התקציבים, שלא יכול היה להגיע לדיון, ביקש למסור שהעלות התקציבית של הצעת החוק נובעת משני גורמים: ההצעה מגבילה את המדינה מלרכוש דגלים במחיר המיטבי מבחינתה.

לאה ורון: ההצעה מגבילה גופים נוספים הנתמכים על ידי הממשלה להעדפת רכישת דגלים במחיר המיטבי.

לאה ורון: דבר זה מייקר את העלות של הפעילות של הגופים האלה, ומאלץ את המדינה להגדיל את היקף התמיכות הניתן להם.

לאה ורון: מכיוון שאין נתונים על היקף רכישות הטובין הללו ועל פער המחירים בין טובין מתוצרת מקומית לבין טובין מיובאים, האוצר לא יכול להציג אומדן לגבי העלות התקציבית של ההצעה.

לאה ורון: אני מציעה שתקצוב להם פרק זמן כדי שיבחנו את הנושא.

שלי יחימוביץ': למה?

שלי יחימוביץ': הם אומרים שהם לא יכולים.

אופיר אקוניס: זה פרומיל של פרומיל.

אתי בנדלר: כיוון שההצעה היא בתמיכה הממשלה לא מתעוררת השאלה של הצעת חוק תקציבית, גם אם זה היה מעל ל-5 מיליון.

אתי בנדלר: יש הוראה אחרת לפי חוק יסודות התקציב שצריכים לציין את העלות ואת המקור התקציבי.

לאה ורון: הוא לא יכול היה כל עוד לא ניתן לו פרק זמן לבחון את הנושא.

לאה ורון: אין לו נוסח סופי של ההצעה.

לאה ורון: הוא לא ידע שהורדו הסמלים.

אופיר אקוניס: הוא יכול לבחון את זה בתוך שבוע?

אופיר אקוניס: אני מסכים עם מר רמזי שהדבר כמעט שולי.

אופיר אקוניס: הדבר לא יגיע ל-5 מיליון.

שלי יחימוביץ': רונית מעירה לי שכשבודקים עלות צריך לבדוק את העלות של תשלום דמי האבטלה למפוטרים מתעשיית הטקסטיל.

אופיר אקוניס: מי בעד?

אופיר אקוניס: ה צ ב ע ה     בעד – פה אחד אושר     את הנוסח תעבירי לקריאה ראשונה.

אופיר אקוניס: אנחנו ניפגש בהקדם האפשרי לאחר הקריאה הראשונה.

אופיר אקוניס: תודה רבה.