ועדת החוקה, חוק ומשפט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 263, 2010-11-07 10:00

דוד רותם: בוקר טוב.

דוד רותם: אני פותח את ישיבת ועדת החוקה, חוק ומשפט.

דוד רותם: על סדר היום תקנות ההוצאה לפועל, התש"ע-2010.

תמי סלע: תקנה 37(יא) בנוסח המשולב היא תקנה שכבר קראנו אותה בישיבה הקודמת.

תמי סלע: אנחנו מתחילים את ההקראה בתקנה 37(יב).

תמי סלע: 37יב.

תמי סלע: חובותיו של חוקר ההוצאה לפועל     	(א)	חוקר ההוצאה לפועל -     		(1)	לא יציג עצמו ככזה בעל פה או בכתב אלא לצורך מילוי תפקידו.

תמי סלע: (2)	יבצע את הבדיקה בעצמו, לא יעבירנה לאחר ולא ישתף אחר בביצועה.

תמי סלע: בנוסח שהיה על האתר, יש כאן הצעה לתוספת האומרת:      למעט קבלת סיוע טכני מעובדי לשכת ההוצאה לפועל.

תמי סלע: זאת בעקבות זה שהבדיקה מתבצעת בלשכת ההוצאה לפועל ולא במשרדו של החוקר.

דוד רותם: לא. אני רוצה סעיף כללי שיקבע לגבי כל הסיוע הטכני.

דוד רותם: מה זה סיוע טכני?

דוד רותם: זה שהם פותחים לו את המשרד ונותנים לו חשמל, מים וקפה, זה סיוע?

דוד רותם: צריך להיות כאן סעיף כללי שאומר שכל הצדדים הטכניים בלשכת ההוצאה לפועל יסופקו על ידי ההוצאה לפועל.

דנה נויפלד: מקובל.

תמי סלע: בסדר.

תמי סלע: ננסח סעיף כזה.

תמי סלע: (3)	לא ייצג חייב או זוכה בעניין שביניהם ולא ייתן להם שירותים בעניין כאמור.

תמי סלע: (4)	לא יבדוק ולא יחקור חייב אם ייצג אותו או את הזוכה או אם נתן לאחד מהם שירותים בחמש השנים שקדמו למועד ביצוע הבדיקה.

תמי סלע: (5)	לא יגלה מידע שהגיע אליו במסגרת מילוי תפקידו, ולא יעשה בו כל שימוש אלא לצורך ביצוע תפקידו.

תמי סלע: אני אומר שבעניין הזה יש גם בסעיף החוק המסמיך הוראה לגבי חובת סודיות, אבל בגלל שיש כאן סעיף שמונה את כל החובות של חוקר ההוצאה לפועל, חשבנו שמן הנכון שזה ייאמר גם כאן.

תמי סלע: זה סעיף קיים.

דוד רותם: אני מבקש להוריד את הסעיף הזה.

דוד רותם: לא יכול לייצג מישהו שחקרתי אותו.

דנה נויפלד: אם אדוני מוריד את זה, זה אומר שאין מניעה.

דנה נויפלד: המשמעות של הסעיף הזה מגבילה, היא גורמת לצינון.

דנה נויפלד: אם אדוני יורד אותו, זה אומר שניתן יהיה.

דוד רותם: לא. יהיה כתוב שחוקר הוצאה לפועל אינו רשאי לייצג חייב או זוכה או לתת להם שירותים.

דנה נויפלד: לעולם?

דוד רותם: אם הוא חקר אותם – לעולם.

ענת הר אבן: אבל בעניינים אחרים?

דוד רותם: מה זה בעניינים אחרים?

ענת הר אבן: יש למשל תיקים של בנקים שהם במאות ואלפים.

דוד רותם: בתיקים של הוצאה לפועל.

דוד רותם: ברגע שאדם הופך להיות חוקר בהוצאה לפועל, הוא איננו יכול לטפל בשום דבר שקשור לאותו אחד שנחקר על ידו, או לזוכה או לחייב.

דנה נויפלד: בשום נושא שהוא?

דוד רותם: בשום נושא שהוא בהוצאה לפועל.

דוד רותם: הייתי אפילו מרחיק לכת ואומר לא רק בהוצאה לפועל.

דוד רותם: איזו צורה יש לזה שאני היום יושב כחוקר ומחר אני מייצג אותו בתיק אזרחי אחר שיש לו?

דנה נויפלד: זה בדיוק העניין.

דנה נויפלד: זה לא מחר.

דנה נויפלד: יש כאן שנה של צינון.

דוד רותם: שנה זה שום דבר.

דוד רותם: שלח לחמך זה הרבה יותר משנה.

ענת הר אבן: אפשר להגדיל את התקופה.

ענת הר אבן: כל הפיילוט של חוקרי ההוצאה לפועל, דבר שאנחנו מתעתדים לעשות אותו בשנים הקרובות.

ענת הר אבן: יכול להיות שביום מן הימים אנחנו נפסיק, ואז אדוני מטיל מגבלה מאוד גדולה על עורכי הדין או על רואי החשבון שיפעלו והם לעולם לא יוכלו לייצג מוסדות גדולים.

דוד רותם: לא, אני רוצה שני דברים.

דוד רותם: אני רוצה שלוש שנים קדימה ואחורה.

ענת הר אבן: לאחורה יש חמש שנים.

דוד רותם: בסדר.

דוד רותם: אז תעשו את שניהם חמש שנים.

דנה נויפלד: יש מצבים בהם לדוגמה הזוכה הוא בנק.

דנה נויפלד: זה אומר שההגבלה הזאת תגרום לכך שאותו חוקר הוצאה לפועל לא יכול לייצג גם את הבנק ולבנק יכולים להיות מיליון נושאים בהם הוא עוסק ולאו דווקא קשורים לתיקי הוצאה לפועל.

דנה נויפלד: הרי הסעיף הזה לא עוסק בתיק הספציפי בהוצאה לפועל אלא הוא עוסק בעניינים אחרים.

דנה נויפלד: אם יש תיק של בנק דיסקונט, זה אומר שאותו חוקר לא יוכל לייצג את בנק דיסקונט.

דוד רותם: בענייני הוצאה לפועל למרות שאני אומר לכם שזה רע.

דוד רותם: אם אני מייצג את הבנק בתביעות אזרחיות ומישהו אחר מייצג אותם בהוצאה לפועל, ואני אחר כך, חוקר, חייב לבנק הזה, איך מרגיש החייב?

דוד רותם: הוא יודע שאני ניהלתי נגדו את המשפט וקיבלתי נגדו את פסק הדין ועכשיו פתאום מגיע להוצאה לפועל, אז אני חוקר אחרים ולא חוקר אותו.

דנה נויפלד: אדוני צודק.

דנה נויפלד: לכן נקבעה כאן הוראת צינון.

דוד רותם: שנה זה לא מספיק.

דנה נויפלד: יש כאן מישהו מלשכת עורכי הדין?

דורית ואג: לא. נרשם סורין גנות אבל הוא לא הגיע.

דוד רותם: מה אתם רוצים מלשכת עורכי הדין?

דוד רותם: חמש שנים.

תמי סלע: רק בעניינים שהם לא ענייני הוצאה לפועל.

דוד רותם: רק בעניינים שהם לא ענייני הוצאה לפועל.

דנה נויפלד: עניין הוצאה לפועל בתקנה אחרת, הוא מנוע באותו תיק.

דנה נויפלד: כאן אומרים לא לייצג את אותו זוכה ואת אותו חייב בכל עניין שהוא.

דנה נויפלד: עכשיו אדוני מבקש פשוט לקבוע חמש שנים?

דוד רותם: כן.

דנה נויפלד: לכל עניין שהוא?

דוד רותם: לכל עניין שהוא.

דוד רותם: הצדק צריך גם להיראות ולא רק להיעשות.

דוד רותם: להיעשות, ממילא הוא לא נעשה.

דנה נויפלד: אנחנו לא מתווכחים על העיקרון.

דנה נויפלד: השאלה אם חמש שנים זה משהו שאפשר לעמוד בו.

דוד רותם: מה זה אי אפשר לעמוד בו?

דוד רותם: לא יכול להיות שאני אתמנה חוקר הוצאה לפועל כאשר אתמול ייצגתי את אותו בנק בתביעה.

דנה נויפלד: השאלה היחידה היא משך הזמן ולא על העיקרון אנחנו שואלים עכשיו.

דנה נויפלד: השאלה היא האם משך הזמן הוא משהו שאפשר לעמוד בו.

דוד רותם: כמו שעשיתם בסעיף 4.

קריאה: היה כתוב חמש שנים.

דנה נויפלד: לא, זה אחורה.

דוד רותם: זה אחורה וזה קדימה.

דנה נויפלד: בגלל שמדובר בזוכים מסוימים שהם זוכים מוסדיים, השאלה היא אם זה משהו שהם יכולים לעמוד בו.

דוד רותם: אני חוקר ההוצאה לפועל והבנק רואה שאני חוקר הוצאה לפועל ואני עושה עבודה טובה, הוא יתחיל להעביר לי תיקים.

דוד רותם: שופט שפורש, לא ייתנו לו לגעת בתיק שהוא עסק בו.

ענת הר אבן: זאת מגבלה גדולה חמש השנים.

ענת הר אבן: אני חושבת ששלוש שנים זה מידתי.

ענת הר אבן: אולי אפשר להקטין את זה לשלוש שנים.

ענת הר אבן: למרות שעורכי הדין לא נמצאים כאן, אנחנו פונים בשמם.

דוד רותם: למה?

דוד רותם: בשמם אני רוצה להאריך את זה לעשרים שנים.

דנה נויפלד: לא, זה לא רק לטובת עורכי הדין אלא גם לטובת הציבור.

דנה נויפלד: השאלה היא האם אנחנו רוצים להביא אנשים טובים שיבואו לעסוק ואנשים איכותיים שיעסקו כחוקרי הוצאה לפועל.

דנה נויפלד: זה לא קשור ללשכה אלא זה קשור לאינטרס הציבורי.

דנה נויפלד: האם זה לא ימנע מאותם אנשים טובים שאחר כך לא ירצו שתהיה להם מגבלה עיסוקית במשך חמש שנים מלבוא ולהתמודד על תפקיד חוקר.

דוד רותם: מקבלים שם 200 שקלים לשעה.

דוד רותם: כמה שעות בשבוע עובדים החוקרים האלה?

ענת הר אבן: עד חמישים שעות בחודש.

דוד רותם: זה אומר כל יום שעתיים.

דוד רותם: עורך דין מהטובים שבהם שעוסקים בדברים האלה, בשביל 10,000 שקלים, למה שהוא יבוא?

דוד רותם: זה לא מעניין אותו.

דוד רותם: הוא יבוא, ולא נעים לומר, אבל אני אומר לכם שלחוקרי ההוצאה לפועל, אסור להם אמנם להשתמש בזה, לא בכתב ולא בעל פה, אבל אני יכול לתת לכם 24 אלף תרחישים איך יעשו מזה חיים.

דוד רותם: אני בא ב-4:30 כי יש לי באותו יום שתי חקירות, אני בא ללשכה, ולפני הדיון אני קורא לפקיד שם ואומר לו שהבוקר לא הספקתי ומבקש ממנו להכניס את זה.

יעל קסטן רבסקי: אני פונה לאדוני מפורום הארגונים לשמירת זכויות חייבים בהוצאה לפועל.

דוד רותם: אני לא מתכוון לבטל את התקנות האלה.

דוד רותם: קראתי את המכתב שלכם.

יעל קסטן רבסקי: עמדתנו בעניין הזה ידועה והיא לא השתנתה.

יעל קסטן רבסקי: חשוב לי לומר שלא ברור לי מדוע רשות האכיפה והגבייה צריכה לדבר בשם לשכת עורכי הדין.

יעל קסטן רבסקי: הם יכולים לייצג את עצמם.

דנה נויפלד: היא לא דיברה בשם לשכת עורכי הדין.

דוד רותם: היא דיברה בשם הציבור.

דוד רותם: בשם מי את מדברת?

יעל קסטן רבסקי: אני מדברת בשם פורום הארגונים לשמירה על זכויות חייבים.

דוד רותם: מה זה?

יעל קסטן רבסקי: ארגונים שמייצגים חייבים בהוצאה לפועל ואנחנו מנסים גם להציג את העמדה של חייבים בהוצאה לפועל.

דוד רותם: אתם בעצם לא פורום ארגונים אלא אתם מדברים בשם החייבים

יעל קסטן רבסקי: אנחנו פורום ארגונים שמייצגים ועוסקים בחייבים בהוצאה לפועל.

יעל קסטן רבסקי: כן חשוב לי להציג את הצד השני וזה אינטרס הציבור, כפי שאדוני אמר, וזה לא רק עניין שהצדק ייראה אלא שהוא גם ייעשה.

יעל קסטן רבסקי: לטעמנו חמש שנים זה פחות מדיי.

יעל קסטן רבסקי: כמו ששופט שדן בתיק מסוים, ואחר כך לא יכול לייצג בתיק הזה, כך גם כאן.

דוד מדיוני: זה אותו תיק.

דוד רותם: באותו תיק הוא לא יכול בשום מקרה.

דוד רותם: האם שופט שישב בבית המשפט העליון יכול להיות אחר כך מגשר בין צדדים שבחמש השנים האחרונות הופיעו בפניו?

דנה נויפלד: בוודאי שכן.

אריה כהן: ודאי.

דוד רותם: אני לא שואל אתכם אלא אותה.

יעל קסטן רבסקי: מבחינתנו שנה כפי שאדוני אמר, זאת תקופה קצרה מדיי וצריך להאריך אותה.

דוד רותם: אתם כבר הארכתם את חמש השנים שהצעתי.

אריה כהן: אנחנו קיבלנו רשימה של עורכי דין ועורכי הדין שקיבלנו הם עורכי דין מהשורה.

אריה כהן: חלק ניכר מהם הם עורכי דין שאנחנו גם מכירים אותם, שהם מייצגים היום גופים.

אריה כהן: אנחנו שמנו כאן הרבה מאוד סייגים על עורך דין שלא באותה לשכה, שלא באותם תיקים.

אריה כהן: במידה שאנחנו נעשה את זה באותו תיק בהוצאה לפועל, באותו חייב, כן.

אריה כהן: במידה שאנחנו נגביל את זה כלפי זוכה שלא היה לו שום קשר לאותו חייב, אנחנו ניכנס לבעיה.

דוד רותם: לא הבנתי את מה שאמרת.

אריה כהן: אם אנחנו נגביל את זה למקרים בהם הוא מייצג את אותו זוכה אבל רק את אותו זוכה בלי שום קשר או הקשר לאותו חייב, אנחנו בבעיה.

אריה כהן: רק במקרים שבהם אותו זוכה היה לו הקשר עם החייב, על הדבר הזה אפשר לדבר, אבל על המקרים האחרים, רוב הזוכים שלנו הם זוכים גדולים, הם מוסדיים ואנחנו נפגע במציאות.

דוד רותם: מצוין.

דוד רותם: אני רוצה לראות את ההרגשה שלך.

דוד רותם: תאר לך שאני מייצג את בנק לאומי, אני לא ייצגתי שום דבר בתיק שלך ואני הולך לשבת כחוקר בתיקים שקשורים לבנק לאומי.

דנה נויפלד: הוא צודק.

דנה נויפלד: עם העיקרון אי אפשר להתווכח.

דנה נויפלד: העיקרון הוא מוצדק.

דוד רותם: לא יהיו חוקרים הגונים שיוכלו לעשות את העבודה בתיקים אחרים?

דוד רותם: תחליפו ביניהם.

דוד רותם: מי שמייצג את בנק לאומי יתעסק עם התיקים של בנק המזרחי, ומי שמייצג את בנק המזרחי יתעסק עם התיקים של בנק לאומי.

ענת הר אבן: אדוני מדבר על התקופה שמהרגע שהוא חדל להיות חוקר הוצאה לפועל, אז קיימת מגבלה ששנה הוא לא יכול לעסוק בענייניו של אותו בנק.

ענת הר אבן: השאלה אם הארכת התקופה לחמש שנים היא מידתית ואם אין בה פגיעה באינטרס.

דוד רותם: הוא מייצג את הבנק.

ענת הר אבן: אבל לא בתקופה שהוא משמש כחוקר הוצאה לפועל.

דוד רותם: נכון.

דוד רותם: אחרי.

דוד רותם: גם אני הייתי יודע לבחור לי את עורך הדין שיטפל לי בתיקי ההוצאה לפועל.

דוד רותם: הוא היה כל השנים חוקר, יש לו את הקשרים הנכונים ולכן בואו נלך אליו.

דוד רותם: זה לא יכול להיות.

ענת הר אבן: זאת לא פגיעה גדולה מדיי בחופש העיסוק ובחוק יסוד: חופש העיסוק?

דוד רותם: אני מציע שאחד מהם יפנה לבג"ץ ושבג"ץ יבטל את ההגדלה שלי.

דוד רותם: לשם כך יש בג"ץ.

תמי סלע: זה לא מגביל את היכולת שלו כעורך דין או כרואה חשבון.

דנה נויפלד: לא. בסך הכל אנחנו כן רוצים להביא את אותם אנשים טובים.

דנה נויפלד: השאלה אם זה מטיל מגבלה שתמנע מאנשים טובים להגיע כיוון שהם יחשבו אחר כך שבעתיד הם לא יוכלו לייצג את בנק הפועלים או את סלקום או לא משנה את מי, במשך חמש שנים לאחר מכן.

דנה נויפלד: העיקרון הוא עיקרון נכון, העיקרון הוא עיקרון מוצדק והוא קיים גם היום.

דוד רותם: שלא ישבו בתיקים של סלקום.

ענת הר אבן: כן, אבל הם לא יכולים לצפות מה יהיה בהמשך.

דוד רותם: בסדר.

דוד רותם: אין להם.

דוד רותם: תראו, מכיוון שאני מאמין שיצר לב האדם רע מנעוריו, אני מאמין שכל אחד יש לו ציפיות.

דוד רותם: לשכת עורכי הדין לא הגיעה, אבל זה לא מעניין אותי.

דוד מדיוני: לא, זה מעניין.

דוד מדיוני: ממה שהבנתי, הייתה להם תקלה הבוקר.

דוד רותם: מי היה צריך לבוא?

אריה כהן: סורין.

דוד רותם: טלפני לסורין ותשאלי אותו כמה זמן אני אחכה לו.

דוד רותם: אני מחכה לו.

דוד רותם: אני מודיע לכם שאני מוכן לחכות לו.

דוד מדיוני: זה ייתן יתרון לרואי החשבון.

ענת הר אבן: גם רואי החשבון במשרדים הגדולים מייצגים את המוסדות הגדולים.

דוד מדיוני: כן, אבל רואי החשבון לא פועלים בהוצאה לפועל.

דוד רותם: יש בעיה לרואי החשבון?

דוד מדיוני: בכלל לא.

אבי פרידמן: לרואי החשבון אין בעיה בהצעות האלה ובמה שאמר אדוני.

אבי פרידמן: לרואי החשבון יש בעיה עם עצם המינוי כי שוכחים אותנו.

דוד רותם: זאת בעיה אחרת.

דורית ואג: סורין אמר שהוא שלח SMS שהוא לא יכול להגיע.

דוד רותם: תגידי לו שאני סולח לו אבל אני מצטער כי אנחנו דנים בדברים חשובים.

דוד רותם: תגידו, למה אי אפשר לצלם עמוד אחד מהפרוטוקול  אלא צריך לצלם את כולו?

דוד רותם: גם כשזה סרוק, אפשר לסמן קטע.

ענת הר אבן: אדוני מדבר על התביעה הייצוגית?

דוד רותם: כן.

ענת הר אבן: אנחנו נענה במסגרת בית המשפט.

דוד מדיוני: אנחנו נענה במסגרת התביעה.

דוד רותם: אני רק נותן לכם רעיון.

ענת הר אבן: אנחנו מודעים לפעילות רשם החברות ולתקנות האגרות של רשם התאגידים.

דוד רותם: רשם הפטנטים.

דוד רותם: כן.

דוד רותם: זה בסדר.

ענת הר אבן: גם לנו יש מערכת חדשה שעולה לאוויר בעוד חצי שנה.

דוד רותם: המחשבים של מדינת ישראל, יש אתם כל הזמן תקלות.

דורית ואג: הוא אומר שאף אחד לא יבוא, אם זה יהיה חמש שנים.

דוד רותם: תגידי לו שרואי החשבון מאוד שמחים.

דוד מדיוני: זה מה שאמרתי.

דורית ואג: הוא אמר ששנה זה קצר מדיי וחמש שנים זה ארוך מדיי.

דורית ואג: הוא מציע לעשות משהו סביר.

דורית ואג: באמצע.

דוד רותם: תודה רבה.

ענת הר אבן: בתקנה 37יב(ב), אנחנו מאריכים את התקופה משנה לחמש שנים.

דוד רותם: אני רוצה חמש שנים.

יחזקאל סיבק: אני מניח שהתשובה של ועדת ההוצאה לפועל של הלשכה – אני בוועדת בתי משפט ואני לא קשור לוועדת ההוצאה לפועל – עניינית זה פרק זמן מאוד ארוך.

יחזקאל סיבק: אני חושב שהמועד הרלוונטי הוא מועד סיום הקשר עם הלקוח.

דוד רותם: לא. זה לגבי העתיד.

יחזקאל סיבק: על זה אני מדבר.

ענת הר אבן: מהרגע שחוקר סיים להיות חוקר.

יחזקאל סיבק: אני מדבר על זה, או על התחלת הקשר עם הלקוח.

יחזקאל סיבק: לגבי הגדרה של קשר עם הלקוח, יש כאן בעיה אחת עם הנושא של מי הוא הלקוח לגבי תאגידים.

יחזקאל סיבק: לגבי תאגידים יכולה להתעורר בעיה למשל שאתה אמנם לא תייצג את סלקום אבל תייצג את חברת הבת של סלקום.

יחזקאל סיבק: כלומר, צריך כאן להגדיר בצורה מאוד מדויקת.

דנה נויפלד: השאלה מי החייב ומי הזוכה.

יחזקאל סיבק: צריך להגדיר בצורה מדויקת גם חברות בת וחברות קשורות.

יחזקאל סיבק: זאת בעיה ראשונה.

יחזקאל סיבק: מהותית, אני מבין את הרצון.

יחזקאל סיבק: כלומר, חמש שנים לא לייצג את אותו לקוח, זה הרבה מאוד זמן.

יחזקאל סיבק: השאלה היא מתי אדוני חושב בעצם נמחק, יש איזה דלית, לזיכרון מאותה חקירה.

יחזקאל סיבק: אין כאן איזושהי אמת מוחלטת.

יחזקאל סיבק: האמת המוחלטת נעה בין שנת צינון רגילה, כמו שקובעים למשל בתחומים של דיני עבודה, לבין האין סוף.

יחזקאל סיבק: אפשר גם לומר שאי אפשר לייצג לעולם את אותו אדם שחקרת, חייב, במסגרת התיק שלו.

יחזקאל סיבק: אני חושב שפרק זמן סביר הוא פרק זמן של עד סדר גודל של שנתיים.

יחזקאל סיבק: כלומר, מעבר לזה, גם בתחושה, זה לא נראה נדרש, אבל זה באמת עניין של תחושה.

יחזקאל סיבק: השאלה היא מה התחושה של אדוני כציבור.

דוד רותם: התחושה שלי כציבור היא שלא יכול להיות מצב שהיום חקרת אותי בתיק של לקוח גדול ופסקת נגדי כמובן.

דוד מדיוני: הוא לא פוסק.

דוד רותם: סליחה, לא פוסק.

דנה נויפלד: עשית בדיקת יכולת.

יחזקאל סיבק: הייתי עשוי להימצא במצב שאני משרת את האינטרס של הזוכה.

דוד רותם: בדיוק.

יחזקאל סיבק: זאת ההגדרה, גם אם לא עשיתי את זה בפועל.

דוד רותם: נכון.

דוד רותם: אתה ודאי לא עשית את זה בפועל.

דוד רותם: אין לי ספק שהחוקרים האלה הם מאה אחוזים בסדר, אבל כל שאלת ניגודי העניינים זאת המראית עין והם אף פעם לא עושים את זה.

יחזקאל סיבק: אני עכשיו הולך ובודק במקביל.

יחזקאל סיבק: מה החוק אומר למשל במערכת יחסים של עובד-מעביד במצבים שאתה חשפת כלפי העובד סודיות נוראה וסודות מקצועיים ואז נותנים שנה.

יחזקאל סיבק: מה אני עושה למשל במצב של צינון של עובדי מדינה שעוברים לסקטור הפרטי, למשל אנשי משרד האוצר שאתה מוצא אותם אחרי פרק זמן בסקטור הפרטי?

יחזקאל סיבק: תכף ייתנו לי את התשובה.

דוד רותם: לך עם משהו אחר.

דוד רותם: שופט שפרש מתפקידו, האם מותר לו – עזוב את החוק – לייצג אחר כך אדם שעניינו נדון בפניו?

יחזקאל סיבק: אני חושב שלגבי שופטים, גם כאן אין אמת מוחלטת.

דוד רותם: בתי המשפט זאת לא אמת מוחלטת?

יחזקאל סיבק: לפחות לא באלה שאני מסתובב.

יחזקאל סיבק: אני לא יודע.

דוד רותם: אנחנו כנראה מסתובבים בבתי משפט אחרים.

יחזקאל סיבק: אני יכול לומר שאני מחיל עליו את כללי הצינון הרגילים, כמו שאני מחיל על כל אדם שהוא.

יחזקאל סיבק: איפה זה מפריע לגבי שופט?

יחזקאל סיבק: לגבי שופט אני אומר דבר אחר.

יחזקאל סיבק: אני אומר ששופט הוא איזשהו יצור חברתי או פונקציה חברתית שאני מייחס לה איזשהו ערך שהוא ערך מוסף.

יחזקאל סיבק: הוא לא האדם הרגיל.

יחזקאל סיבק: הוא לא האדם הרגיל שאני מחיל עליו ערכים של צינון שאני מחיל במצבים אחרים של קשרים בין צדדים.

יחזקאל סיבק: אני אומר שבמקרה של שופט, אני לא חושב שזאת ההקבלה הנכונה.

יחזקאל סיבק: אני חושב שההקבלה הנכונה היא המצב של החשש לניגודי אינטרסים.

יחזקאל סיבק: למשל, נתתי את הדוגמה של אוצר ומעביד שאותו פקיד אוצר עבד מולו.

יחזקאל סיבק: כמה אני מצנן אז?

יחזקאל סיבק: אני מצנן שנה?

דוד מדיוני: שנה.

יחזקאל סיבק: יכול להיות שתקופה של שנה היא מספיקה.

יחזקאל סיבק: אני אחמיר עם עצמי עוד טיפה ואני אקח את השנתיים האלה ומכאן יצרתי גם את האיזון של השנתיים.

דורית ואג: שנה וחצי.

דוד מדיוני: מקובל עלי.

דוד רותם: שלוש שנים.

דוד רותם: (ג)	לעניין תקנה זו, "חייב" או "זוכה" – לרבות אח, אחות, בן זוג, הורה, בן או בת של חייב או זוכה.

יחזקאל סיבק: צריך לראות את כל ההגדרות של חוק ניירות ערך ושל חוק החברות.

יחזקאל סיבק: זה אמצעי קל מאוד לאכיפה של ההוראה.

יחזקאל סיבק: אני לא אייצג אתכם עכשיו אלא אני אייצג את החברה שלכם שמתעסקת במוצר הנלווה.

תמי סלע: כן.

תמי סלע: צריך לומר לעניין תאגיד שזאת גם חברת בת או חברה קשורה ולהסתכל בהגדרות.

דוד רותם: בסדר.

תמי סלע: אם כן, שלוש שנים.

תמי סלע: 37יג.

תמי סלע: בדיקת בקשות ושיקולי הוועדה הממליצה     (א)	הוועדה הממליצה תדון בבקשות שהוגשו לה – כאן מדובר על הבקשות של אנשים להתמנות כחוקרי הוצאה לפועל – ואם ראתה צורך בכך תזמין את המבקש לדיון בבקשתו.

תמי סלע: 37יג.

תמי סלע: הכשרה     נכלל מבקש ברשימת חוקרי ההוצאה לפועל, יהיה עליו לעבור הכשרה מתאימה כפי שיקבע מנהל מערכת ההוצאה לפועל.

דוד רותם: למה שלא יעשו את זה קודם?

דוד רותם: כמו במינוי שופטים.

דוד רותם: קודם הולכים לקורס ואחר כך באים לוועדה.

ענת הר אבן: הצגנו לייעוץ המשפטי של הוועדה שבעצם ההכשרה שנעשית על ידינו היא קודם למינוי, שהיא תנאי למינוי.

דוד רותם: תודה רבה.

דוד רותם: אם כך, צריך יהיה לכתוב שלא ייכלל אדם ברשימת חוקרי ההוצאה לפועל אלא אם כן עמד בהכשרה.

דוד מדיוני: בסדר.

תמי סלע: 37יד	הצגת הרשימה     	בסעיף לא מוצעים תיקונים אלא זאת רק הוראה שאומרת שרשימת החוקרים צריכה להיות פתוחה לעיון הציבור ומוצגת באינטרנט.

דוד רותם: איפה היא מפורסמת?

תמי סלע: ברשומות ובאתר האינטרנט.

דוד מדיוני: גם באתר שלנו.

דוד רותם: איפה כתוב שהיא תהיה מפורסמת ברשומות?

תמי סלע: אם אני לא טועה, היה מקום אחר שזה נאמר.

דוד רותם: אני רוצה שהיא תפורסם לא רק באתר האינטרנט שלכם.

דוד רותם: עדיין יש רשומות.

דוד רותם: עוד מעט יבטלו את זה, אבל בינתיים זה קיים.

דוד רותם: כאשר אתם אומרים שהרשימה תהיה פתוחה לעיון הציבור בלשכות ההוצאה לפועל, מה הכוונה?

דוד מדיוני: באתר שלנו.

דוד רותם: כתוב בלשכות וחוץ מזה באתר.

דוד מדיוני: אין בעיה.

דוד מדיוני: אנחנו יכולים לתלות את הרשימה.

חיים זקס: אני רוצה לציין שהמדיניות של משרד המשפטים היא לצמצם ככל האפשר את הפרסום ברשומות.

דוד רותם: אני יודע אבל אני לא מחויב למדיניות של משרד המשפטים וגם לא של האוצר.

דנה נויפלד: אפשר לפרסם, אבל השאלה למה זה מועיל.

דנה נויפלד: אם זה באתר, זה הרבה יותר נגיש מאשר ברשומות.

דנה נויפלד: אם זה כך, למה לסרבל את הפרסום ולמנוע אותו?

דוד רותם: כתוב שהחוק הוא מן המפורסמות שאינן צריכות ראיה כי הוא מתפרסם ברשומות.

דוד רותם: תבטלו את החזקה הזאת, תבטלו את הרשומות – אין לי בעיה.

דוד רותם: איך אני צריך לדעת שמישהו חוקר?

דוד רותם: להסתכל באתר?

דוד רותם: אין בעיה.

דנה נויפלד: איך מגיעים לרשומות?

דנה נויפלד: דרך האתר של משרד המשפטים.

דוד רותם: אני יודע.

דוד רותם: לאחרונה גיליתי שבאתר רשמי הפטנטים הכל מתפרסם אבל גובים את האגרות לפרסום.

דוד רותם: אין לי בעיה שתבטלו את הרשומות בכלל.

דנה נויפלד: השאלה מה זה מוסיף.

דנה נויפלד: ממילא מגיעים לרשומות דרך האינטרנט.

דוד רותם: אבל עדיין יש את הפרסום הרשמי שנקרא רשומות.

דוד רותם: אין לי בעיה אם תבטלו אותו.

דוד רותם: אני בעד שיבטלו אותו כי באותו רגע אנחנו גמרנו גם את החזקה שהחוק הוא מן המפורסמות.

דוד רותם: אי אפשר יהיה לומר שהחוק הוא מן המפורסמות כי הוא פורסם באתר אינטרנט.

דנה נויפלד: בסדר, אדוני, אין כאן התנגדות.

דנה נויפלד: הפרסום היום נעשה ואפשר להגיע אליו דרך גוגל.

דוד רותם: יש גם אנשים פשוטים.

דנה נויפלד: השאלה אם אותם אנשים פשוטים מחפשים ברשומות.

דנה נויפלד: אני לא יודעת.

דוד רותם: אני כל חיי קראתי רשומות.

דוד רותם: גם כאן.

דוד רותם: אני מקבל את כל הרשומות.

תמי סלע: 37טו.

תמי סלע: ביטול המלצה ובחינה מחדש     (א)	הוועדה הממליצה, רשאית, מיוזמתה או לפי בקשה או תלונה שהופנתה אליה, לשקול מחדש את המלצתה לגבי חוקר הוצאה לפועל.

תמי סלע: הסיפא עברה לתקנה (ג) ולא נמחקה.

תמי סלע: תקנה (ב) היא הצעה של הייעוץ המשפטי.

תמי סלע: (ב)	מבלי לגרוע מהאמור בתקנת משנה (א), תשוב הועדה הממליצה ותשקול מחדש את המלצתה לגבי חוקר הוצאה לפועל, בחלוף שלוש שנים ממועד קביעתו ברשימה, לכל המאוחר, תוך בחנת חוות דעתם של הגורמים המוסמכים לגבי דרך התנהלותו, מילוי חובותיו כחוקר הוצאה לפועל ואופן מילוי תפקידו.

דוד רותם: אני לא אוהב את הסעיף הזה, אבל תכף נשמע הערות.

תמי סלע: אני אולי אסביר.

תמי סלע: הרעיון הוא שבגלל שאותו אדם בא מהשוק הפרטי והוא לא חלק מהמערכת, כי הוא לא כפוף לאיזושהי ביקורת רגילה של עובדי המערכת שהממונים עליהם רואים אותם מדי יום, וגם בגלל שכל פעם רשם אחר ממנה אותו ולא מישהו אחד רואה כל הזמן את התפקוד שלו, אז יש תועלת אולי אחת לתקופה לראות.

תמי סלע: הבנו גם שאמור להיות איזשהו פיקוח מטעם המערכת, אולי כניסה לחקירות כאשר כל המידע הזה ירוכז אחת לתקופה ותהיה בחינה, כיוון שהמינוי כרגע הוא לא מוגבל, לפחות על פי התקנות והרשימה היא רשימת עד.

תמי סלע: חשבנו שיהיה נכון שתהיה בחינה תקופתית של אותו אדם, האם ראוי להמשיך לכלול אותו ברשימה או לא.

תמי סלע: זה גם נותן למערכת איזושהי לגיטימציה אחרי תקופה.

תמי סלע: זה אולי יותר קשה לגבי בן אדם שבאופן קיצוני לא הוגשו עליו תלונות אלא פשוט הוא לא כל כך מתאים ואז לא מאריכים לו את המינוי כאשר יש איזשהו תהליך מובנה של בחינה מחדש.

תמי סלע: זה היה הרעיון.

ענת הר אבן: אני אשלים ואומר שהבחינה של אותו תפקוד יכולה להיעשות גם במשך אותן שלוש שנים.

תמי סלע: צריכה להיעשות.

דוד רותם: זה בדיוק העניין ולכן אני לא חושב שצריך את הסעיף הזה.

דוד רותם: אני רוצה שאתם תיקחו אחריות, אתם תפקחו, וכאשר יתברר לכם שאדם לא מתאים, לפי תקנה 37טו(א) אתם תגישו בקשה ותאמרו שהאיש לא עומד בדרישות ושהוא ילך הביתה.

דוד רותם: אחרת מה שיקרה זה שכל שלוש שנים אנשים יצטרכו להגיש בקשות ונקיים דיונים וכולי.

דוד מדיוני: צודק.

דנה נויפלד: מובן שהתקנה הזאת הייתה לכתחילה בקשה של הוועדה והיא הייתה בקשה של היועצת המשפטית שהייתה מקובלת עלינו.

דנה נויפלד: יש כאן דילמה כמובן.

דנה נויפלד: הבדיקה אמורה להיעשות ממילא.

דוד רותם: כל הזמן.

דנה נויפלד: במשך כל הזמן והיא לא מוגבלת בזמן.

תמי סלע: בשגרה.

דנה נויפלד: מה ששכנע בדיון מול תמי היה העניין שכאן זה בגלל שממילא המינוי הוא מוגבל לשלוש שנים.

תמי סלע: לא לפי התקנות.

ענת הר אבן: בלשכת מינויי שר הם נוהגים לתחום את המינוי.

ענת הר אבן: הוועדה כאן היא ועדה ממליצה לפי סעיף 68(א) ורשימת ההמלצות עוברת לשר שהוא זה שממנה.

ענת הר אבן: יש מחלקה של מינויי שר שהיא בדרך כלל תוחמת את המינוי בזמן.

ענת הר אבן: אין הגדרה מוחלטת.

ענת הר אבן: אלה יכולות להיות שלוש שנים או חמש שנים.

דוד רותם: לא מעניין אותי מה עושה השר.

דוד רותם: אני לא מבין למה אני בתקנות צריך לומר שכל שלוש שנים תבדקו מחדש.

דוד רותם: אם האיש לא טוב, לפי (א) תגישו בקשה ותזרקו אותו.

דוד מדיוני: אם הוא לא טוב, הרשמים יאמרו.

דוד מדיוני: הוא מגיש את הדוח שלו לרשם.

דוד רותם: אני גם מקווה שיהיה לכם פיקוח על האנשים האלה.

תמי סלע: בעומס עבודה ושגרת עבודה שאני לא בטוחה שהם כל פעם יקדישו את הזמן לזה.

ענת הר אבן: הפיקוח יהיה בצורה כזאת שהרשמים לא יפנו אליו אנשים לחקירה ולבדיקה.

תמי סלע: הוא ימשיך להיכלל ברשימה אבל בעצם המערכת תחשוב שהוא לא ראוי להיות חוקר.

דוד רותם: אני מקווה שיהיה פיקוח.

דוד רותם: למה הרשמים לא יעבירו?

דוד רותם: כי הם יאמרו שהאיש לא עושה את העבודה, ידווחו על כך אליכם ואז יבקשו להוריד אותו.

תמי סלע: יש תקנה שמוצע כאן למחוק אותה, וזאת תקנה שנגיע אליה אחר כך, פיקוח על חוקר הוצאה לפועל.

תמי סלע: נקרא אותה אחר כך אבל אני מסבירה כבר עכשיו שאם מבטלים את הבחינה התקופתית, יכול להיות שכן שמור לשמור על איזושהי תקנה שמדברת על זה שיש פיקוח על חוקרי ההוצאה לפועל.

דוד מדיוני: לנו אין בעיה שזה יישאר.

יעל קסטן רבסקי: לנו כן חשוב לוודא שיהיה מנגנון מסודר של חייבים שרוצים להגיש תלונה מסודרת, שזה יהיה פומבי ושתהיה אפשרות לקבל את הפרוטוקולים ושידונו בזה.

יעל קסטן רבסקי: אני לא יודעת איזה מנגנון הוא הכי יעיל מבחינה זאת.

דוד רותם: תקנה 37א אומרת: "הוועדה ממליצה רשאית מיוזמתה ולפי בקשה או תלונה שהופנתה אליה".

יעל קסטן רבסקי: חשוב שיהיה מנגנון מסודר ושיהיה נגיש גם לחייבים.

דוד רותם: מה זה מנגנון מסודר?

יעל קסטן רבסקי: שייקבע איך הם יכולים להגיש את התלונות, מה הפרוצדורה, למי הם פונים, מתי דנים בזה.

יעל קסטן רבסקי: אנחנו חושבים שכן חשוב שזה יוסדר.

דוד רותם: אבל מה זה קשור לתקנה (ב)?

דוד רותם: פעם בשלוש שנים יבדקו את זה?

יעל קסטן רבסקי: אני מדברת על תקנה (א) ואומרת שכן חשוב שיהיה מנגנון מסודר, נגיש לחייבים וידוע.

דוד רותם: זה בסדר גמור.

יעל קסטן רבסקי: ושידונו בזה לגופו של עניין.

דוד רותם: טוב.

תמי סלע: אם כן, גם בכותרת את התוספת בחינה מחדש אני מורידה כי תקנה (ב) יורדת.

יעל קסטן רבסקי: אני מבקשת שיהיה ברור שיהיה מנגנון של פיקוח ושהחוקרים האלה, זה לא שלח ושכח, וכי ההוצאה לפועל מתכוונת ממילא, בין אם יהיה כתוב ובין אם לאו, לפקח על העבודה שלהם.

יעל קסטן רבסקי: אנחנו מבקשים שזה יהיה כתוב ושזה יהיה מוסדר.

דוד רותם: יהיה כתוב.

יעל קסטן רבסקי: אנחנו לא רוצים להשאיר את הכל לנהלים פנימיים.

תמי סלע: תקנה (ג) תהיה תקנה (ב).

תמי סלע: (ב)	הוועדה הממליצה לא תמליץ על הוצאת שמו של חוקר הוצאה לפועל מן הרשימה, אלא לאחר שתיתן לו הזדמנות להביא טענותיו בפניה, ואם ראתה כי נתקיים אחד מאלה:     (1)	נתקיימה בו עילה שהיה בה כדי להצדיק סירוב למנותו כחוקר הוצאה לפועל.

תמי סלע: (2)	הוא הפר חובה מן החובות המוטלות עליו בסעיף 68א לחוק ובתקנות אלה.

תמי סלע: (3)	הוא התנהג באופן שאינו הולם את תפקידו.

תמי סלע: (4)	הוא אינו ממלא את תפקידו כראוי.

יחזקאל סיבק: למה טוב הסעיף הזה?

תמי סלע: כאשר מוציאים מישהו מהרשימה והוא טוען על סמך מה.

תמי סלע: יש איזו עילה ולא סתם מוציאים אותו.

דנה נויפלד: זה נוסח מקובל עת רוצים להעביר מתפקיד.

דנה נויפלד: זה נמצא לאורך כל החקיקה.

דנה נויפלד: מקובל לציין את העילות של ההעברה.

דנה נויפלד: זה סטנדרט.

דנה נויפלד: הסעיפים הם כך שכמובן אפשר לתת להם פרשנות ותוכן אבל נהוג לציין מה העילות להעברה מתפקיד של אדם.

יחזקאל סיבק: אם זה משהו אחיד, בסדר.

תמי סלע: 37טז.

תמי סלע: הזמנה לבדיקה     לשכת ההוצאה לפועל תמציא הזמנה בכתב לבדיקה, לחייב והעתק לזוכה.

תמי סלע: ההזמנה תהא ערוכה לפי טופס 10ו שבתוספת הראשונה.

תמי סלע: 37יז.

תמי סלע: בדיקה     	(א)	הבדיקה תיערך בלשכת ההוצאה לפועל.

תמי סלע: (ב)	יכול שהבדיקה תתקיים אף אם לא התייצב הזוכה.

תמי סלע: (ג)	הבדיקה תתנהל בדלתיים סגורות, ורשאים להיות נוכחים בה החייב והזוכה ובאי כוחם, וכן מנהל לשכת ההוצאה לפועל או מי מטעמו.

תמי סלע: (ד)	הבדיקה תתנהל בהתאם להוראות אלה:

דוד רותם: מה זה לזהות את בא כוחם?

דוד רותם: אני צריך להתחיל ללכת עם תעודת זהות?

דוד רותם: שאלתי  ואמרו לי שאתם אמרתם שכך זה מתנהל.

תמי סלע: יש איזשהו הליך של זיהוי בהתחלה.

תמי סלע: יכול להיות שזה לא כלפי באי הכוח.

ענת הר אבן: גם השופט לא מבקש תעודות זהות.

דוד רותם: אולי 35 שנים הייתי בבתי משפט ואף פעם לא ראיתי שופט שביקש מישהו להזדהות בפניו.

ענת הר אבן: שאל מי אדוני.

דוד רותם: זה לא לזהות אותו.

דוד רותם: הוא מוודא שיש לו את הצדדים באולם כי אחרת הוא לא מתחיל את הדיון.

דוד רותם: אם אני בא עם הקליינט שלי, אני אומר לו שזה החייב, זה הזוכה, נגמר הסיפור.

דוד רותם: אני צריך תעודת זהות?

יחזקאל סיבק: למעשה זה רצוי.

יחזקאל סיבק: זה היה צריך לקרות גם באולמות.

יחזקאל סיבק: אדוני בטח מכיר את התיקים הפליליים בהם כל מיני צדדים שלישיים מעידים ומספרים ואף אחד לא יודע באמת מי זה מי.

דוד רותם: זה נכון.

ענת הר אבן: שתישאר המילה "חייב".

דוד רותם: אני כבר ראיתי תיק שבו הנאשמים היו במעצר והם היו מגיעים לבית המשפט ושם היו מתחלפים.

דוד רותם: השופט היה אומר לו שיראה לו את תעודת הזהות שלו, והוא היה מראה לי את תעודת הזהות.

דוד רותם: השופט לא יכול היה לזהות.

תמי סלע: להוריד את באי כוחם?

דוד רותם: בוודאי להוריד את בא כוחם.

יחזקאל סיבק: אפשר את הזיהוי להכניס לרובריקה אחרת וזה למשהו אחר שחסר בתוך הסעיף.

יחזקאל סיבק: כשיסיימו לקרוא את הסעיף, אתייחס אליו.

תמי סלע: (2)	החייב יתבקש למסור הצהרה בדבר מצבו הכלכלי ובדבר יכולתו לשלם את החוב הפסוק כאמור בסעיף 7א(2) לחוק, אלא אם כן מסר כבר הצהרה כאמור.

תמי סלע: (3)	החוקר יבדוק את הפרטים הבאים, על יסוד עיון בבקשת החייב, בהצהרת החייב ובמסמכים שצורפו להן לפי סעיף 7א לחוק, עיון במסמכים נוספים שהמציא החייב ועיון במידע שנמסר לו מאת לשכת ההוצאה לפועל:     			(א)	היקף נכסיו של החייב.

תמי סלע: (ב)	גובה הכנסתו של החייב ומקורותיה.

תמי סלע: (ג)	סך חובותיו והוצאותיו של החייב.

תמי סלע: הפרטים עצמם – מה בודקים לגבי יכולת החייב - מופיעים בחוק ההוצאה לפועל.

תמי סלע: (4)	חוקר ההוצאה לפועל יגיש לרשם ההוצאה לפועל דין וחשבון שיכלול את אלה:     			(א)	הפרטים שבדק כאמור בפסקה (3).

תמי סלע: זה על פי הנחיית המערכת, איך הם רואים את מהלך הבדיקה הזאת והדוח שהחוקר אמור להגיש לרשם בסופה.

יחזקאל סיבק: אני חושב שהפירוט כאן רק גורע, בצורה שכרגע זה כתוב.

יחזקאל סיבק: אני חוזר לחוק כי החוק הוא החוק המסמיך.

יחזקאל סיבק: החוק המסמיך אומר שיש חוקר הוצאה לפועל, ראש ההוצאה לפועל אומר לחוקר ההוצאה לפועל שהוא רוצה שהוא יחקור על חייב מסוים את יכולתו.

יחזקאל סיבק: יכולתו, אגב, זה מונח כללי ורחב הרבה יותר מנכסיו.

יחזקאל סיבק: נכסיו, רכושו, הכנסותיו, אלה מלים שכל אחת מהן היא פתח לוויכוח.

יחזקאל סיבק: יכולתו, זה משהו אחר.

יחזקאל סיבק: בדמיון אותו חוקר היה אמור לבדוק כל מיני דברים.

יחזקאל סיבק: הוא היה יכול לבדוק את היכולת באופן כללי והוא גם יכול לבדוק אולי כמו מנהל מיוחד דברים נקודתיים שראש ההוצאה לפועל מטיל עליו.

יחזקאל סיבק: ההגדרה המדויקת כאן רק גורעת מהסמכויות לפי החוק, כמו שאני קורא אותו.

יחזקאל סיבק: שנית, צריך לשאול מה רוצים בתוך החקירה הזאת.

יחזקאל סיבק: הרי לבזבז זמן לא רוצים.

יחזקאל סיבק: אני חושב שיש שתי מטרות לחקירה אצל חוקרי ההוצאה לפועל: האחת, כמו שדיברנו בדיון הקודם, לפתוח את הפקק של קיום חקירות כי בלי זימון לחקירה, גם אם החייב לא מתייצב, אני לא יכול להגיע לשלב ההגבלות היום.

יחזקאל סיבק: זה פקק מספר אחד.

יחזקאל סיבק: הדבר השני הוא שאולי אנחנו רוצים באמת לחקור על היכולת, על כל היכולת, וזה דיון נפרד.

יחזקאל סיבק: אני אלך קודם למטרה מספר אחת.

יחזקאל סיבק: מטרה מספר אחת היא להגיע למצב שבו חייב שלא התייצב לחקירה מוכרז כחייב משתמט, וזה נמצא בסעיף 67ד.

יחזקאל סיבק: "לא התייצב חייב לחקירת יכולת", אני חוזר לחוק המסמיך שוב, חקירת יכולת בפני ראש הוצאה לפועל, גם אם היא נעשית על דרך של בירור, לא מתייצב החייב, החייב מוכרז כמשתמט ואני יכול להפעיל את הסנקציות.

יחזקאל סיבק: באופן מפתיע, לגבי 68א זה לא מופיע.

יחזקאל סיבק: לא התייצב החייב, מה קורה?

יחזקאל סיבק: כלום.

ענת הר אבן: הוגש תזכיר חוק לתיקון העניין.

יחזקאל סיבק: אני מסתכל על התקנה כרגע.

ענת הר אבן: הוגש תזכיר חוק.

יחזקאל סיבק: צריך לתת על זה את הדעת, גם במישור הפרקטי מיידית.

יחזקאל סיבק: דרך פשוטה להתגבר על זה – היא דרך קצת עקומה – היא לומר שכל החייבים שמוזמנים לחוקרי ההוצאה לפועל יוזמנו באותו יום לרשם והרשם באותו יום מודיע שהוא מעביר את כולם לחוקרי ההוצאה לפועל.

יחזקאל סיבק: בעצם אי ההתייצבות היא אי התייצבות אצל הרשם.

יחזקאל סיבק: אז אני התגברתי על הבעיה הזאת.

יחזקאל סיבק: בכל מקרה, זה דבר שצריך להיות מתוקן כי הסנקציה של אי ההתייצבות והכרזה כמשתמט שמקבילה ל-67ד לא קיימת היום.

יחזקאל סיבק: אחר כך אני שואל את עצמי מה קורה אם אני באמת מתעניין ביכולתו של החייב, שזה בעצם כאילו המרכז של החוק מאז תיקון 15 לחוק.

יחזקאל סיבק: מה היכולת.

יחזקאל סיבק: מי שאין לו – אין לו, מי שיש לו – לוקחים ממנו וכך הלאה.

יחזקאל סיבק: גם בזה זה לא עונה כי ההגדרה המדויקת, הניסיון להגדיר כאן בצורה מדויקת, היא דווקא מצמצמת את יכולת החקירה.

יחזקאל סיבק: למשל, לא מופיע כאן בשום מקום שהוא מוסמך להחתים אותו על מענה עדכני לשאלון.

יחזקאל סיבק: כתוב להפך.

יחזקאל סיבק: ב-37יז(ג)(2) כתוב שאם הוא כבר מסר הצהרה, גם אם זה היה שנתיים קודם, הוא לא מחתים אותו על הצהרה.

ענת הר אבן: אבל כמובן שאם החייב ירצה ימסור הצהרה מפורטת, הוא יוכל לקבל.

יחזקאל סיבק: הוא לא רוצה למסור.

יחזקאל סיבק: הוא מילא בזמנו הצהרה לפי 7א הישן, העמוד האחד הזה שאין בו כלום, והיום יש את השאלון שאריה ארגן, השאלות בן עשרה עמודים שדומה יותר לפשיטת רגל עם פרטים יותר מדויקים.

יחזקאל סיבק: הוא לא רוצה לחתום עליו והוא מתחיל את הוויכוח ואומר שהוא כבר מילא.

יחזקאל סיבק: כל דבר כאן הוא פתח לוויכוח וחבל.

יחזקאל סיבק: הסעיף כאן צריך להיות מאוד מאוד פשוט וכללי.

יחזקאל סיבק: למשל, אין סמכות לחוקר, לפי זה, לשאול שאלות.

יחזקאל סיבק: החייב יתבקש למסור הצהרה בדבר מצבו הכלכלי ובדבר יכולתו לשלם את החוק הפסוק אלא אם מסר הצהרה.

יחזקאל סיבק: יושב החייב עם עורך דינו היקר, שאותו לקח בממון רב, ויאמר: הריני מצהיר כי אין ביכולתי לשלם את החוב והריני מפנה למענה לשאלון לפי סעיף 7 שמילאתי לפני שנתיים.

יחזקאל סיבק: לפי התקנות, בזה הסתיימה החקירה.

ענת הר אבן: לא. יש את סעיף 3 שהחוקר יבדוק את הפרטים הבאים.

יחזקאל סיבק: מה הוא יבדוק?

ענת הר אבן: גם ישאל שאלות.

יחזקאל סיבק: מה הוא יבדוק?

יחזקאל סיבק: איזה פרטים?

יחזקאל סיבק: הוא מוגבל לשאלון שהוא המציא.

יחזקאל סיבק: כתוב על יסוד.

ענת הר אבן: על יסוד, אבל לא רק.

יחזקאל סיבק: אני באתי עם אותו שאלון.

דנה נויפלד: יהיו גם מסמכים נוספים.

דנה נויפלד: מידע שנמסר לנו מאת לשכת ההוצאה לפועל, זה לא רק על יסוד זה.

דנה נויפלד: קרא את המשך התקנה.

יחזקאל סיבק: עיון במסמכים נוספים שהמציא.

יחזקאל סיבק: הוא לא המציא מסמכים נוספים.

יחזקאל סיבק: עיון במידע שהומצא לו על ידי לשכת ההוצאה לפועל, תכף נגיע לארגונים החברתיים ומה הלשכה מוסרת.

יחזקאל סיבק: האם המידע למשל הוא המידע הנפלא שמגיע מביטוח לאומי מה היה לפני 18 חודשים?

יחזקאל סיבק: איזה מידע מגיע מלשכת ההוצאה לפועל?

יחזקאל סיבק: כלום.

יחזקאל סיבק: זאת האמת.

יחזקאל סיבק: תשאלו את הרשמים.

דנה נויפלד: אדוני מציע אולי לתקן את החוק או לעשות שינויים.

יחזקאל סיבק: לא, אני לא מציע לתקן את החוק.

יחזקאל סיבק: אני מציע להשאיר סעיף פשוט.

דוד רותם: הוא מציע לפשט ולומר שבחקירה החוקר יבדוק את יכולתו של החייב.

דוד רותם: בהכשרה תלמדו אותו מה לעשות.

דנה נויפלד: הרעיון הוא, וזה רעיון שמקובל עלינו, שצריך להבנות את שיקול הדעת של אותו חוקר.

דנה נויפלד: אנחנו מזכירים שאותו חוקר – ועל זה אנחנו עומדים וזה חשוב להזכיר – לא מהווה תחליף לרשם.

דנה נויפלד: הוא עושה עבודה, הוא עושה בדיקה על מנת לסייע לרשם.

דנה נויפלד: הוא אינו מחליף את הרשם.

דנה נויפלד: מי שעושה את בדיקת היכולת הוא הרשם.

דנה נויפלד: אין כוונה כאן להשליך את שיקול דעתו וזה מאוד משמעותי.

דנה נויפלד: לכן ראוי ורצוי להגביל ולהגדיר מה עושה בדיוק אותו חוקר, את העבודה של חקירת היכולת.

יחזקאל סיבק: זה רק לומר אם התייצב או לא התייצב.

דנה נויפלד: אני לא מסכימה עם אדוני.

דנה נויפלד: הכוונה היא שאותו חוקר יעשה את עבודת ההכנה עבור הרשם, את הבדיקה עבור הרשם ולא יחליף את הרשם.

דוד רותם: אלא אם כן מסר כבר הצהרה כאמור.

דוד רותם: לא צריך למחוק את זה?

דנה נויפלד: את הפרט הזה אנחנו תכף נבדוק ונראה אם את זה צריך להגדיר אחרת.

דנה נויפלד: אני עונה לטענה הראשונית שאומרת שיש מקום שהתקנה תגיד בדיוק את מה שאומר החוק, ולכך אנחנו מתנגדים.

דנה נויפלד: הרעיון הוא לבוא ולהבהיר בדיוק על מה אותו חוקר אחראי ומה גדר שיקול הדעת שלו, והוא מצומצם יותר ממה שהרשם יכול לעשות.

דנה נויפלד: זאת הייתה הכוונה וזה לא במקרה.

דוד רותם: אין ספק שהוא מצומצם יותר מהרשם, אבל בואי נאמר שהוא צריך לבדוק את יכולתו של החייב?

דנה נויפלד: כן, אבל באופן מוגבל יותר מהאופן בו היה עושה את זה הרשם.

דנה נויפלד: הוא לא בא להחליף את הרשם.

דוד רותם: אין שום ספק.

דוד רותם: אתם כאן תגרמו לכך שכולם ילכו לרשם אחר כך ובעצם יהיה בזבוז זמן.

דנה נויפלד: אני מאוד מקווה שלא.

דוד רותם: אני אומר לך שכן.

תמי סלע: נמסר לנו שרק בין 8 ל-15 אחוזים מתייצבים בכלל לחקירות יכולת.

תמי סלע: ההמתנה של הרשמים לאנשים שלא מגיעים תיחסך.

תמי סלע: גם בין אלה שמתייצבים יש הרבה פעמים הסדרים.

תמי סלע: אני לא יודעת מה האחוזים אבל גם כאן יהיו הסדרים בין החייב לזוכה.

יחזקאל סיבק: גם כאן חרגתם מהחוק.

יחזקאל סיבק: כתוב בחוק שבמהלך הדיון אצל החוקר ניתן להגיע להסדר בין החייב לזוכה, אבל זה לא נמצא בתקנות.

דוד רותם: זה כתוב.

יחזקאל סיבק: איפה זה כתוב?

ענת הר אבן: התקנות לא צריכות לחזור על כל מה שכתוב בחוק.

דנה נויפלד: התקנות כמובן אינן יכולות לשמור על החוק ולא באות לגרוע מהחוק.

ענת הר אבן: גם החוק אומר שהחוקר מגיש את ההסכם לאישור רשם ההוצאה לפועל.

יחזקאל סיבק: אין בעיה.

יחזקאל סיבק: זה בסדר גמור.

דוד רותם: אבל הורדתם את זה מהתקנות.

דוד רותם: חוקר הוצאה לפועל יגיש לרשם ההוצאה לפועל דין וחשבון שיכלול את הפרטים שבדק, ציון האם החייב השיב לשאלות שנשאל או שסירב להשיב לשאלות.

דוד רותם: צריך להוסיף כאן הסכם אליו הגיעו הצדדים.

יחזקאל סיבק: למה לצמצמם את הסמכויות בחוק?

יחזקאל סיבק: בחוק למשל רשם ההוצאה לפועל, נניח התחיל חקירה, החקירה הופכת למורכבת והוא מחליט שהוא רוצה שמישהו ינהל חקירה של שעה בשאלה מסוימת, כמו שעושים, אגב, מנהלים מיוחדים בתיקי פש"ב.

יחזקאל סיבק: הרי זה חלק מהרעיון הבסיסי של חוקרי הוצאה לפועל.

יחזקאל סיבק: עכשיו אין לו את השעה הזאת והוא רוצה שאותו חוקר יחקור בנקודה הספציפית הזאת.

יחזקאל סיבק: החוק מסמיך אותו לזה.

יחזקאל סיבק: התקנות לא מסמיכות אותו ולא מאפשרות לחוקר לעשות את זה.

דוד רותם: למה לא?

דוד רותם: עובר אליו התיק והרשם אומר לו שיחקור נקודות א', ב', ג' ו-ד'.

תמי סלע: הוא עדיין פועל לפי הנחיות הרשם.

דוד רותם: לפי היקף הנכסים, גובה ההכנסות, חובות והוצאות.

דוד רותם: הוא לא יכול לתת לו שאלה שיבדוק אם הוא מחייך יפה.

יחזקאל סיבק: אני אתן דוגמה לשאלה עובדתית פרובלמטית.

יחזקאל סיבק: למשל, חשבון בת הזוג.

יחזקאל סיבק: זה גם פרנס פסקי דין מאוד מעניינים, ובצדק.

יחזקאל סיבק: רוצה הרשם שתתנהל חקירה ספציפית בשאלה הזאת.

יחזקאל סיבק: אפשר לומר בגישה מספר אחת שחקירות מורכבות יתנהלו אצל הרשמים בלבד, וזה בסדר.

יחזקאל סיבק: אגב, עקרונית זה בסדר.

יחזקאל סיבק: זאת לא תשובה רעה.

יחזקאל סיבק: זאת החלטה מערכתית.

יחזקאל סיבק: נניח שהרשם רוצה שאת ההכנה לחקירה אצלו, את האיסוף של החומר הרלוונטי, יעשה אותו חוקר הוצאה לפועל.

דנה נויפלד: זה מה שהוא יעשה.

יחזקאל סיבק: איך הוא יעשה את זה?

יחזקאל סיבק: לפי מה?

דנה נויפלד: אני לא מבינה מה אדוני חושב שאותו חוקר יכול לעשות.

יחזקאל סיבק: תסתכלי למשל על ההזמנה שלך לדיון.

דוד רותם: בהיקף נכסיו של החייב, בסך חובותיו והוצאותיו – לפי זה הוא יבדוק גם את הכרטיס של בן הזוג ויגיד לו שמכיוון שאתם התחתנתם אחרי 1983, יש חזקת השיתוף.

דוד רותם: למה הוא לא יכול?

יעל קסטן רבסקי: אנחנו כמובן מתנגדים לכל ההעברה של סמכויות.

יעל קסטן רבסקי: אנחנו רואים שסמכויות שיפוטיות, אנחנו חושבים שזה מאוד בעייתי וקודם כל כמובן שצריך לצמצם כמה שיותר, להגדיר ולצמצם ושיהיה מפורש מאחר שלא מדובר בסמכות שיפוטית וזה טבע המחלוקת שלנו.

יעל קסטן רבסקי: מעבר לכך, בסעיף 4ב, אנחנו רואים פתח לבעייתיות מאוד גדולה.

יעל קסטן רבסקי: סעיף 4ב בו נאמר שהחוקר צריך להחליט האם החייב השיב לשאלות או סירב לשתף פעולה ולהשיב לשאלות שנשאל.

יעל קסטן רבסקי: אנחנו חושבים שגם את זה צריך להוריד כי זאת שאלה של שיקול דעת וזה מהווה פתח מאוד נרחב לפרשנות סובייקטיבית.

דוד רותם: אלה עובדות.

דוד רותם: השיב לשאלות או לא השיב לשאלות.

יעל קסטן רבסקי: זה לא בדיוק.

יעל קסטן רבסקי: המונח של סירב לשתף פעולה, מה הכוונה?

דוד רותם: כתוב.

דוד רותם: סירב לשתף פעולה או להשיב לשאלות שנשאל.

ענת הר אבן: בכוונה כך הגדרנו את זה.

יעל קסטן רבסקי: זה לא רק בהכרח מישהו שאומר שהוא שותק.

יעל קסטן רבסקי: האם זה אומר שהוא ענה תשובה שהחוקר מתרשם ממנה שהוא מתחמק?

ענת הר אבן: החוקר לא יכול לומר שהחייב הזה נראה לו שקרן או לא שקרן.

ענת הר אבן: הוא צריך לציין בצורה אובייקטיבית איך הוא ענה לו לשאלות.

ענת הר אבן: אם הוא סירב לשתף פעולה, זה דבר אובייקטיבי.

ענת הר אבן: הניסוח נעשה בכוונה כדי להיות אובייקטיבי עד כמה שיותר.

יעל קסטן רבסקי: זאת לא שאלה אובייקטיבית.

יעל קסטן רבסקי: אנחנו חוזרים למה שדיברנו בדיון הקודם והרבה מאוד קשור להתרשמות ולמהימנות.

דוד רותם: זה לא שהוא יכתוב שהוא ענה שקר או ענה אמת.

ענת הר אבן: נכון.

דוד רותם: הוא לא מחווה את דעתו.

יעל קסטן רבסקי: מה זה שיתף פעולה?

דוד רותם: ענה על השאלות או לא ענה על השאלות.

דנה נויפלד: כתוב ענה על שאלות שנשאל.

דנה נויפלד: זה בדיוק זה.

דנה נויפלד: אני רוצה להבהיר כאן נקודה מסוימת כי זה דווקא מאוד מעניין הוויכוח שמתקיים כאן כי מצד אחד יש כאן מי שטוען שהסמכות היא רחבה מדיי ומהצד השני יש מי שטוען שהסמכות היא מצומצמת מדיי.

דנה נויפלד: אני חושבת שכנראה בגלל זה התקנה היא מצוינת כי אף אחד לא מרוצה ממנה.

דנה נויפלד: המטרה הייתה למצוא את שביל הזהב.

דנה נויפלד: לבוא ולומר שמצד אנחנו נותנים סמכות ומצד שני, זאת סמכות מוגבלת ומצומצמת.

דנה נויפלד: דווקא ההגבלה הזאת נועדה לצמצם את שיקול דעתו.

יעל קסטן רבסקי: אבל הרשם מקבל החלטה לא לקבל דוח שאין בו רק את הנתונים הכלכליים וכל מה שהוא גילה אלא הוא מקבל גם התרשמות לגבי האם הוא שיתף פעולה אתו בחקירה או לא.

דנה נויפלד: והאם הוא ענה על השאלות.

דנה נויפלד: זאת הייתה הכוונה.

דנה נויפלד: האם הוא ענה על השאלות.

דוד רותם: כן.

דוד רותם: כי בסופו של דבר הרשם צריך להחליט לפי הדוח הזה.

יעל קסטן רבסקי: הטענה המרכזית שלכם היא שהוא לא מקבל שום המלצה.

דנה נויפלד: נכון.

דנה נויפלד: אין כאן המלצה.

דוד רותם: הוא מתאר עובדות.

יעל קסטן רבסקי: אנחנו חוששים שהשאלה של האם החייב שיתף פעולה או לא, היא כר פורה להכנסת שיקול דעת.

ענת הר אבן: אין כאן אמירה לגבי המהימנות של אותו חייב.

ענת הר אבן: יש כאן אמירה אובייקטיבית האם הוא כן שיתף פעולה או לא שיתף פעולה.

ענת הר אבן: אם החייב מסרב לענות על שאלה, זה סירוב אובייקטיבי.

דנה נויפלד: החוק בעצמו מדבר על ניסיון שלא צלח ועל שיתוף פעולה.

דנה נויפלד: לכן מלכתחילה השתמשנו במינוח.

הדר סהר: סירב לענות או לא סירב לענות.

הדר סהר: בלי שיתוף פעולה.

דנה נויפלד: כל הרעיון היה הפוך.

דנה נויפלד: שלא יתחיל לכתוב שנראה לו שהוא שיקר, נראה לו שהוא דיבר אמת.

הדר סהר: שיתוף פעולה יכול להכניס הרבה מאוד דברים לתוך מה שמועבר לרשם.

דוד רותם: אומרת תמי שאפשר למחוק את המלים "לשתף פעולה" ולכתוב "אם החייב השיב לשאלות שנשאל וסירב לענות".

ענת הר אבן: בסדר גמור.

דוד מדיוני: זה בסדר גמור.

ענת הר אבן: מה שסיבק אמר, לגבי ד2, אפשר להשמיט את הסיפא.

תמי סלע: אני מציעה להוסיף סעיף קטן (ג):     בדברים שהחוקר מגיש לרשם ההוצאה לפועל, הסכם שאליו הגיעו הצדדים במהלך הבדיקה באשר לאופן פירעון החוב, כאמור בסעיף 68א(ח).

ענת הר אבן: עורך דין סיבק התייחס לסעיף ד2 ואמר אלא אם כן מסר הצהרה כאמור.

ענת הר אבן: הכוונה שלנו הייתה אם הוא הגיש הצהרה כאמור על פי השאלון.

דוד רותם: מחקנו את "אלא אם כן".

ענת הר אבן: בכל מקרה הוא יצטרך למסור הצהרה מעודכנת.

ענת הר אבן: אולי לא למחוק אלא להוסיף הצהרה מעודכנת.

דוד רותם: הצהרה כאמור, תמחקו.

יחזקאל סיבק: אפשר להעיר הערה לגבי מסמכים?

יחזקאל סיבק: שאין סמכות לבקש מסמכים, גם אם לא הומצאו.

יחזקאל סיבק: הוא רוצה להעביר את הדוח לרשם והוא רוצה להעביר אותו עם מערכת מסמכים מדויקת.

יחזקאל סיבק: הרי רוב הזמן הוא יסדר מסמכים.

יחזקאל סיבק: הוא לא מוסמך לבקש מסמכים שלא הובאו.

תמי סלע: נכון.

תמי סלע: לשם כך הוא צריך צו של הרשם.

תמי סלע: הוא פונה לרשם.

ענת הר אבן: זה בדוח.

ענת הר אבן: הוא יכול לכתוב לרשם שחסרים מסמכים ושיקול הדעת של הרשם קיים.

יחזקאל סיבק: השאלה אם זה מה שאת רוצה.

יחזקאל סיבק: הוא רוצה להכין את הדוח לרשם, אז דבר ראשון הוא יבלבל את המוח לרשם שייתן לו צו להשלמת מסמכים.

יחזקאל סיבק: תני לו סמכות להשלים מסמכים.

דוד רותם: לא. הוא לא הולך להיות מעין רשם.

יחזקאל סיבק: לא, זאת לא הנקודה.

יחזקאל סיבק: הנקודה היא טכנית לחלוטין.

דוד רותם: טכנית לחלוטין, הוא יעביר את הדוח ויאמר שלא קיבל מסמכים ולכן הוא לא יכול לעשות כלום.

דוד רותם: עכשיו הרשם ייתן צו לגלות את המסמכים והרשם יקבל את ההחלטה.

דנה נויפלד: דרישת מסמכים, זאת סמכות.

יחזקאל סיבק: אני לא מבקש כאן מסמכים מורכבים.

יחזקאל סיבק: אני לא מדבר כאן כרגע על תדפיס חשבון הבנק של בת הזוג.

יחזקאל סיבק: מערכת המסמכים הבסיסית.

יחזקאל סיבק: הוא מחויב על פי הסעיף להביא את המסמכים שהוא אמור להביא בהתחלת התיק כבר.

יחזקאל סיבק: 7א והמסמכים הנלווים.

יחזקאל סיבק: יש הרי רשימה קבועה של הלשכה.

יחזקאל סיבק: הוא לא הביא אותם.

יחזקאל סיבק: כל מה שאני אומר שחבל להחזיר את התיק הלוך וחזור, עוד משימה, עוד הודעת מזכירות בתוך מערכת המחשב, עוד משהו שיש לרשם לחשוב עליו ויש להם הרבה החלטות לתת ויש להם הרבה התעסקות.

יחזקאל סיבק: חבל, זה משהו טכני לחלוטין.

יחזקאל סיבק: אם הוא לא הביא נסח, לשם כך צריך את הרשם שיגיד לו שיביא נסח?

יחזקאל סיבק: או תדפיס טלפון או חשבון בנק?

דוד רותם: האיש הזה עושה אך ורק פעולות טכניות.

דוד רותם: הוא איננו מפעיל שיקול דעת בשום נושא שהוא.

דוד רותם: צריך את הטופס?

דוד רותם: שיפנה לרשם והרשם יקבל אותו.

יחזקאל סיבק: אני מתנצל אדוני על שאני מקשה בנקודה הזאת.

דוד רותם: אתה לא מקשה.

יחזקאל סיבק: אני חושב שאחר כך זה יחסוך הרבה.

יחזקאל סיבק: למה אני משווה אותו.

יחזקאל סיבק: אני משווה אותו לפקיד.

יחזקאל סיבק: לו היינו פועלים לפי החוק, לפי המתכונת המקורית, לפי החזון שלו, הרי בא החייב לפי 7א תוך עשרים הימים הראשונים ומביא אתו: מענה לשאלון עדכני, כתב ויתור על סודיות ורשימת המסמכים שהלשכה נתנה לו.

יחזקאל סיבק: הוא ניגש לפקיד בדלפק והפקיד בדלפק היום, אם הוא לא מביא את הרשימה המלאה, יש לו הנחיות, ובצדק, אומר לו שהוא צריך להביא מסמכים אלה ואלה.

יחזקאל סיבק: הוא לא מעביר את זה לרשם.

יחזקאל סיבק: כאן חוקר הוצאה לפועל, יש לו פחות סמכות מאשר לפקיד בדלפק?

דוד רותם: פקיד בהוצאה לפועל יקבל את כל המסמכים ויעביר אותם לחוקר.

דוד רותם: אלה המסמכים שהוא מקבל.

יחזקאל סיבק: זאת לא המתכונת כאן.

יחזקאל סיבק: זאת ממש לא המתכונת.

דוד רותם: זאת ממש כן המתכונת.

יחזקאל סיבק: כאן החייב מגיע לחקירה, מביא אתו משהו ואנחנו עוד לא יודעים מה זה המשהו כי המשהו הזה הוא במסגרת סעיף 68 והוא לא במסגרת 7א.

ענת הר אבן: מה שהוגדר לו בהזמנה לחקירה.

ענת הר אבן: זה מאוד מפורט.

יחזקאל סיבק: ההזמנה לחקירה, אגב, זה לא מה שכתוב בשאלון.

יחזקאל סיבק: קחי את השאלון שעשיתם.

יחזקאל סיבק: זה שאלון טוב השאלון החדש.

יחזקאל סיבק: זה לא מה שכתוב בהזמנה לחקירה.

יחזקאל סיבק: אני אתן דוגמה הכי קטנה.

יחזקאל סיבק: חשבון בנק או מסמכים המעידים על בעלות או שימוש במקרקעין.

יחזקאל סיבק: הרי זה הסעיף הכי קל להתחמק ממנו.

יחזקאל סיבק: יש לי חכירה לא רשומה במושב עם הסכם משולש עם הסוכנות, אני לא צריך לרשום את זה בכלל.

יחזקאל סיבק: חשבון בנק, חשבונות בנק שלך ושל בן זוגך, רשמתי את החשבון בנק על שם אימא שלי.

יחזקאל סיבק: לא צריך לפרט אותו, נכון?

יחזקאל סיבק: תסתכלי בשאלונים שלכם.

ענת הר אבן: אתה רוצה שנוסיף סעיף 12?

יחזקאל סיבק: אני חושב שגם מבחינתכם, דווקא אתם כמערכת, צריכים לקצר את התהליך ולנצל את חוקר ההוצאה לפועל הזה, למתוח אותו עד הסוף.

יחזקאל סיבק: מה שהוא יכול להביא לרשם, שיהיה מוכן.

אריה כהן: אני הייתי מסתייג מדבר אחד.

אריה כהן: אנחנו שולחים לכל אדם לפני החקירה את השאלון ואמרים לי גם איזה טפסים הוא צריך להביא.

אריה כהן: אני יכול לומר שרק לגבי הטפסים האלה, שהוא היה מחויב להביא, לגבי הטפסים.

אריה כהן: טפסים אחרים שפתאום ירצה החוקר, זה צריך לבקש מהרשם.

יחזקאל סיבק: על זה אני מדבר.

אריה כהן: לגבי אותם הטפסים, ה-25 טפסים שהוא היה צריך לבוא אתם.

אריה כהן: היו"ר דוד רותם:     	הפסקה לחמש דקות.

דוד רותם: אנחנו מחדשים את הישיבה.

תמי סלע: הוא נדרש להביא, קובעים לו, מבקשים ממנו, המערכת עצמה מבקשת ממנו, אז באותה מידה זה יכול להיות כשהוא מגיע לחקירה לפני החוקר.

תמי סלע: כלומר, לגבי אותם מסמכים שמפורטים מראש בזימון.

ענת הר אבן: בגדר ציון שיתוף הפעולה של החייב או לא, יביא החוקר את ממצאיו בפני הרשם, יחליט הרשם שכדי לקבל תמונה מלאה יותר הוא צריך לחקור את החייב בעצמו, הוא יורה כן.

דוד רותם: זאת עוד ישיבה ועוד ישיבה ועוד ישיבה.

דוד רותם: חבל על זה.

דוד רותם: למה שלא נכניס כאן סעיף?

תמי סלע: אם גם היום יש את האפשרות הזאת לפני שהוא מגיע לחקירה בפני הרשם או על פי סעיפים אחרים, אם הוא לא מביא את המסמכים שנאמר לו בזימון שהוא צריך להביא, אז מישהו מטעם המערכת אומר לו להשלים את המסמכים ואז ייקבע לו דיון מעודכן – באותה מידה זה גם יכול להיות ואני לא צריכה להוסיף על זה סעיף כי זאת אותה מדיניות שקיימת לגבי דיונים בפני הרשם והיא תהיה גם לגבי דיונים לפני החוקר.

ענת הר אבן: כן, זה לא משהו קבוע וסיסטמתי מה שעורך דין סיבק מתאר.

ענת הר אבן: חייב מגיע, מביא בקשה ומסמכים, יכול פקיד להגיד לו שחסרים כמה מסמכים.

ענת הר אבן: הוא לא יכול לחייב אותו שלא להגיש את הבקשה.

ענת הר אבן: אם החייב מתעקש להגיש את הבקשה עם מסמכים חסרים, הפקיד מחויב לקבל אותה.

ענת הר אבן: אין לו סמכויות.

ענת הר אבן: מה שסיבק מתאר, זה מעין השתלשלות עניינים שהוא אומר שחסר לו זה וחסר לו זה וכדאי שהוא יביא כי החקירה לא תהיה שלמה בלי זה.

יחזקאל סיבק: יש לכם בלשכות פקידים הרבה יותר יעילים ממה שאתם חושבים ואני אומר את זה לחיוב ולא בציניות.

דנה נויפלד: בסך הכל זה נועד לעזור לחייבים.

דוד רותם: בסעיף 4ג צריך להוסיף עוד דבר אחד: מסמכים שלא נמסרו על ידי החייב.

ענת הר אבן: מסמכים חסרים.

דוד רותם: בסדר.

דוד רותם: אנחנו ממשיכים.

יעל קסטן רבסקי: סעיף קטן (3) מדבר על עיון במידע שנמסר לו מאת לשכת ההוצאה לפועל.

יעל קסטן רבסקי: השאלה כאן איזה מידע ואיזה מסמכים יהיו נגישים לחוקר במערכת ההוצאה לפועל, איפה זה מוגבל ואיפה זה יוסדר.

יעל קסטן רבסקי: איזה מידע יהיה נגיש לחוקר.

דוד רותם: כל מסמך שנמצא בתיק, אפשר יהיה להגיש אותו לחוקר.

יעל קסטן רבסקי: ולגבי מאגרי מידע?

ענת הר אבן: אין עיון יזום במאגרי המידע.

ענת הר אבן: אם יש מידע שהזוכה ביקש לקבל אותו, והגיע מידע חיובי מסוים, אם זה מביטוח לאומי, זה נמצא בפני החוקר.

ענת הר אבן: זה לא עיון ישיר.

ענת הר אבן: הכל גם נמצא במחשב.

ענת הר אבן: זה לא שלחוקר יש גישה ישירה למחשבי ההוצאה לפועל.

ענת הר אבן: לכן יש את אותו פקיד הוצאה לפועל שמשמש עזר כנגדו של החוקר ואם יש מידע חיובי שהגיע באחת מבקשות המידע, הוא יציג אותו בפני החוקר.

תמי סלע: 37יח.

תמי סלע: פרוטוקול ודין וחשבון     (א)	חוקר ההוצאה לפועל ינהל פרוטוקול של מהלך הבדיקה, וישלח בדואר עותק מודפס ממנו לחייב ולזוכה.

תמי סלע: על הפרוטוקול ועל ניהולו יחולו ההוראות החלות על ניהול פרוטוקול בדיון לפני רשם ההוצאה לפועל, בשינויים המחויבים.

תמי סלע: זה בעצם מפנה להוראה שנגזרת מההוראות שחלות על פרוטוקול בדיונים בפני בית משפט, וגם זה בשינויים מחויבים.

דוד רותם: למה הורדתם את (ד)?

תמי סלע: כיוון שזה לא במשרדו של החוקר.

תמי סלע: לכן גם לא צריך את 37יט שעוסק בשמירת מידע.

תמי סלע: בסעיף 37כ, שעניינו פיקוח על חוקר ההוצאה לפועל, אולי כן יש בו תועלת.

דוד רותם: לא. זאת ביקורת במשרדו.

תמי סלע: נכון, אבל אולי צריך איזושהי הוראה לגבי פיקוח, שצריך להתקיים איזשהו פיקוח על עבודת החוקרים.

דוד רותם: נכון.

דוד רותם: זה צריך.

תמי סלע: הוראה אחרת שצריך לנסח אותה.

דנה נויפלד: אבל לא ההוראה הזאת.

תמי סלע: לא את זאת.

תמי סלע: זאת מדברת על הפיקוח על העבודה במשרד שלו.

ענת הר אבן: הוועדה הממנה.

דוד רותם: לא, אני רוצה פיקוח של ההוצאה לפועל על החוקרים האלה.

דנה נויפלד: מה תוכן הפיקוח?

דוד רותם: שהאיש ממלא את תפקידו, שכאשר קובעים ב-4 הוא מגיע ב-4 ולא ב-5 וחצי, שהוא אכן שואל את השאלות הנכונות, שהוא לא חוגג.

דוד רותם: צריך להיות איזשהו פיקוח.

ענת הר אבן: כל הסדרי הפיקוח נקבעו בתוך התקנות גופן, שמנהל הלשכה יכול להיות נוכח בחקירה עצמה.

דוד רותם: זה לא מספיק שהוא נוכח בפנים.

תמי סלע: בזמנו היה נוסח מוצע בחילופי הדברים בינינו לעניין תקנת הפיקוח שבו היה איזשהו פירוט למה צריך להתייחס הפיקוח ואחת לכמה זמן לפחות צריך לעשות פיקוח על עבודת כל חוקר.

דוד רותם: נכון.

דוד רותם: חוקר ההוצאה לפועל יאפשר למפקח מטעם מערכת ההוצאה לפועל לערוך ביקורת.

דוד רותם: הביקורות ייערכו על מהלך הבדיקה, על אופן הגשת הדין וחשבון.

תמי סלע: זה פירוט של (ב).

דוד רותם: הביקורת תתייחס לעניינים הבאים לפחות: הליכי הבדיקה והחקירה, אופן ניהולה ותיעודם, הגשת דין וחשבון לרשם ההוצאה לפועל.

דנה נויפלד: זה לא פיקוח כמו שזה יותר בדיקה.

דוד רותם: בדיקה טכנית.

דוד רותם: המפקח יערוך ביקורת על עבודתו של חוקר ההוצאה לפועל לכל הפחות אחת לשישה חודשים ויגיש דין וחשבון לרשם ההוצאה לפועל.

דנה נויפלד: אם אפשר להציע להוריד את העיתוי כי צריך שזה יהיה שוטף, ואם זה אחת לשישה חודשים, הם יעשו את זה אחת לשישה חודשים.

דוד רותם: לפחות אחת לשישה חודשים.

דנה נויפלד: זה נשמע כאילו שישה חודשים זה סביר.

תמי סלע: אם לא יהיה כתוב כלום, זה יהיה הרבה פחות.

דוד רותם: המפקח יערוך ביקורת שוטפת על עבודתו של החוקר.

תמי סלע: זה בתקנות הקיימות.

תמי סלע: מצא שיש מקום להמליץ, יגיש הודעה.

דוד רותם: לא.

תמי סלע: הוא מגיש את הדוח.

דוד רותם: את הדוח.

תמי סלע: במקום למחוק, נחליף את התקנה בתקנה שמתאימה.

דנה נויפלד: אם אפשר, אני לא רוצה לקרוא לזה פיקוח כי זה לא פיקוח.

תמי סלע: איך לקרוא לזה?

תמי סלע: ביקורת?

דנה נויפלד: ביקורת.

תמי סלע: 37כ1.

תמי סלע: בקשה להתייצב בפני רשם ההוצאה לפועל     הרואה עצמו נפגע על ידי הבדיקה שערך חוקר ההוצאה לפועל, הדין וחשבון שהוגש לרשם ההוצאה לפועל או כל פעולה אחרת של חוקר ההוצאה לפועל, רשאי לבקש מרשם ההוצאה לפועל להתייצב לפניו לשם עריכת בדיקה נוספת.

דנה נויפלד: אולי במקום הסיפא - "כי יבצע לו חקירת יכולת" כי זאת כבר לא בדיקה נוספת.

דנה נויפלד: הוא כבר מגיע לרשם לחקירת יכולת.

תמי סלע: יתייצב לפניו לשם עריכת חקירת יכולת.

יעל קסטן רבסקי: חשוב לנו מאוד שזה יהיה כתוב גם בהחלטה של רשם ההוצאה לפועל, שיהיה כתוב שהייתה על בסיס הבדיקה, שחייב יכול לבקש כדי שהוא ידע על כך, במיוחד לאור העובדה שרוב החייבים לא מיוצגים , לא מכירים את ההליכים ולא יודעים בדיוק את הפרוצדורה.

יעל קסטן רבסקי: מעבר לכך, חשוב לנו גם שתהיה את האפשרות, אם חייב מראש רוצה ישר להגיע לרשם ההוצאה לפועל, שהוא לא יצטרך לעבור דרך חוקר.

דוד רותם: למה.

יעל קסטן רבסקי: אם חייב לא רוצה לעבור את הפרוצדורה הזאת, הוא יודע מראש שהתיק שלו יותר מורכב, הוא יודע מראש שחשוב לו להיות ישר בפני הרשם ולהימנע מהתהליך של החוקר.

דוד רותם: אבל למה?

דוד רותם: כדי להעמיס עומס עצום על הרשמים?

יעל קסטן רבסקי: לא.

דוד רותם: כדי שאנשים לא ישלמו את החובות שלהם?

יעל קסטן רבסקי: לא.

דוד רותם: אני רוצה שאנשים ישלמו את החובות שלהם.

יעל קסטן רבסקי: אם אדם רוצה להציג את הדברים בפני הרשם.

ענת הר אבן: אותו חייב, אם הוא מתייצב בתקופת האזהרה, הוא מגיע ישירות לרשם.

יעל קסטן רבסקי: נכון.

יעל קסטן רבסקי: מרבית החייבים, הרבה מהחייבים לא יודעים.

יעל קסטן רבסקי: הם רוצים להתחיל לשלם בתקופה שמאוחרת לכך.

יעל קסטן רבסקי: יש אנשים שמגישים ורוצים להתייצב.

יעל קסטן רבסקי: אני אתן לכם דוגמה של חייב שהמצב שלו מורכב, שהוא רוצה להסביר מראש.

ענת הר אבן: זמני ההמתנה אצל החוקר הם הרבה יותר מהירים מאשר זמני ההמתנה אצל הרשם.

יעל קסטן רבסקי: הוא רוצה להופיע בפני הרשם ולחסוך את התהליך הזה של החוקר.

דוד רותם: הוא לא יכול לחסוך את התהליך הזה וזאת מסיבה אחת פשוטה.

דוד רותם: אני הרי מבין בדיוק מה הולך לקרות.

דוד רותם: לכן גם חשבתי ש-37כ1 הוא טעות.

דוד רותם: מה שקורה זה שכולם יגישו בקשה אוטומטית.

יחזקאל סיבק: יש על זה תשובה.

יחזקאל סיבק: בדיון שעבר כאשר דיברנו על הרואה את עצמו נפגע – וזאת אופציה שחייבת להיות כדי שאדם לא ירגיש שכאילו מתייחסים אליו בצורה שרירותית בתוך המערכת  - אחת ההערות שהערתי הייתה שכאשר אתה מגיש בקשה לחקירת יכולת אצל הרשם, הבקשה צריכה להיות מנומקת.

יחזקאל סיבק: למה?

יחזקאל סיבק: כי הבקשה אצל הרשם היא ברירת מחדל על הפגיעה.

יחזקאל סיבק: אתה צריך להסביר במה פגעה בך החקירה אצל חוקר ההוצאה לפועל כי אחרת יקרה בדיוק המצב שאדוני מתאר.

יחזקאל סיבק: כל מי שעבר חוקר, יגיד שלא נגמר שלב החקירה, אי אפשר לראות בי משתמט, צו התשלומים שהמליצו עליו הוא כלום ואני עכשיו מכניס את עצמי לתור של הרשמים ועכשיו עוד שנה ניפגש.

יחזקאל סיבק: תנמק, ואז ראש ההוצאה לפועל יש לו אולי אפשרות לדחות את הבקשות על פניהן וגם אם הוא לא דוחה על פניהן, הוא יכול לקיים דיון של שתי דקות כי הוא לא צריך לקיים את כל חקירת היכולת מחדש, לבדוק את כל תדפיסי הטלפון וכולי, אלא הוא יודע.

יחזקאל סיבק: אמרו לו שאני לא צריך לענות על החשבון של אשתי, אז הוא מתמקד בזה.

דוד רותם: בסדר.

דוד רותם: יהיה כתוב:  רשאי בבקשה מנומקת לבקש מרשם ההוצאה לפועל להתייצב בפניו לשם עריכת בדיקה נוספת.

יעל קסטן רבסקי: שזה יהיה מצוין באזהרה.

דוד רותם: כן.

ענת הר אבן: הוספנו את זה בהודעה.

דוד רותם: בסוף ההחלטה.

יחזקאל סיבק: כל שופט גומר פסק דין וכותב שזכות ערעור, 45 ימים.

דוד רותם: למה זה מפריע לך?

דוד מדיוני: זאת החלטה מובנית.

דוד רותם: אפשר להכניס את זה.

דוד רותם: חוקר ההוצאה לפועל, בסעיף (4) למעלה – יגיש לרשם ההוצאה לפועל דין וחשבון שיכלול את אלה, הפרטים שבדק, הפרוטוקול ואז אפשר להוסיף סעיף נוסף.

תמי סלע: הוא צריך להודיע לו במהלך הבדיקה.

דוד רותם: הוא צריך להודיע לו במהלך הבדיקה ולציין שהוא הודיע.

תמי סלע: בסיום הבדיקה הוא יודיע לחייב על זכותו לפנות לרשם ההוצאה לפועל בבקשה.

דוד רותם: בבקשה מנומקת.

יעל קסטן רבסקי: אחר כך הוא מקבל החלטה מהרשם על בסיס החקירה והרבה פעמים הוא לא מבין על מה מדובר.

יעל קסטן רבסקי: אם הם באים לעורך דין, הם באים רק עם ההחלטה והם לא זוכרים מה היה בדיון והם לא הבינו מה קרה.

דוד רותם: בדרך כלל הבעיה העיקרית שלהם היא שהם לא זוכרים שלקחו הלוואה והם לא חושבים שצריכים להחזיר אותה.

דוד רותם: זאת הבעיה העיקרית בדרך כלל.

יעל קסטן רבסקי: אני חולקת על זה.

דוד רותם: ודאי שאת יכולה לחלוק עלי.

דנה נויפלד: אם זה בהחלטה של הרשם, מה שהיא מתכוונת שזה בהחלטה הזאת ואת זה לא צריך לכתוב בתקנות אלא זה יתווסף להחלטה.

תמי סלע: בטופס המובנה.

יעל קסטן רבסקי: שיהיה גם בדיון.

תמי סלע: 37כא.

תמי סלע: בקשה לדחיית מועד בדיקה     ביקש החייב לדחות את מועד הבדיקה, יגיש בקשה מנומקת בכתב לרשם ההוצאה לפועל.

יחזקאל סיבק: אותה הערה כמו קודם.

יחזקאל סיבק: כלומר, אם זה מישהו שמתחמק בצורה שיטתית, אולי יש בזה הגיון, אבל בן אדם אומר שביום רביעי, כאשר זימנו אותו בשעה 2 לא יכול לבוא אלא אני יכול לבוא רק בשעה 6, האם הבקשה הזאת צריכה באמת לעבור דרך רשם ההוצאה לפועל כאשר המזכירות או החוקר לא יכול לטפל בזה?

יחזקאל סיבק: הרי חוץ מבית משפט, בכל המקומות האחרים, לדחות ישיבה, זה דבר הרבה יותר פשוט ממה שזה נראה.

ענת הר אבן: אנחנו רוצים שהרשם יטפל בזה כי אם החוקר יחליט לדחות את הבקשה, החייב יתחיל להגיש ערעורים ויאמר שהחוקר לא נעתר לבקשתו.

ענת הר אבן: אנחנו סומכים על שיקול הדעת של הרשם, שאם הרשם יחליט שהוא לא מקבל את הבקשה של הפונה אליו, שיקול דעתו הוא במקומו.

יחזקאל סיבק: תחשבו על הרשמים שלכם.

יחזקאל סיבק: תחשבו אם אתם באמת רוצים שהם יתעסקו בזה.

יחזקאל סיבק: אם אתם חושבים שכן, אז כן.

דוד מדיוני: אנחנו יכולים לעשות משהו אחר.

דוד מדיוני: שרשם ההוצאה לפועל יכול להוציא לגבי כל החקירות שלו הנחיות למזכירות כיצד לזמן וכן הלאה ולקבוע את התורים בהתאם לצורך ובשיתוף פעולה.

דוד רותם: אבל מה יקרה אם מישהו אומר שהוא מבקש לדחות?

דוד מדיוני: אם הרשם אומר מראש למזכירות שתקבע בהתאם לצרכים וכן הלאה, זה ייסגר בין המזכירות לבין הנחקרים.

דוד מדיוני: אין בעיה.

יעל קסטן רבסקי: אבל אם יש חייב שיש לו סיבה מהותית.

ענת הר אבן: נכון, אבל אם אותו חייב פעם שלישית מצרף תעודת מחלה, יכול להיות שיש שיקול דעת של הרשם שיגיד שהפעם הוא לא מסכים לדחות.

ענת הר אבן: סברנו שעדיף שהרשם יחליט על זה ולא החוקר.

דוד רותם: בסדר.

תמי סלע: אם כן, אין שינוי בתקנה.

תמי סלע: 27כב.

תמי סלע: דיווח     מנהל מערכת ההוצאה לפועל ידווח לשר המשפטים ולוועדת החוקה, חוק ומשפט, אחת לשנה/אחת לשנתיים, על ביצוע הוראות פרק זה.

תמי סלע: דיווח ראשון יימסר לשר המשפטים בתום שנה ממועד הפעלת סעיף 68א.

תמי סלע: הערה שקיבלתי מהמערכת היא שנה ממועד תחילתן של התקנות כי הפעלת הסעיף הייתה הרבה לפני שמונו החוקרים.

תמי סלע: עותק של הדין וחשבון יימסר לוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת – זה לא רלוונטי.

תמי סלע: עוד הערה של מערכת ההוצאה לפועל הייתה שמבקשים שזה יהיה רק לתקופה של שלוש שנים, ההוראה הזאת ולא הוראה קבועה.

דוד רותם: למה?

ענת הר אבן: ההפעלה של חוקרי ההוצאה לפועל היום – דיברנו על זה בדיון הקודם – היא פיילוט שאנחנו מתכוונים לעשות.

ענת הר אבן: לא לעולם ועד אנחנו נרצה להעביר את החקירות לחוקרי ההוצאה לפועל.

דוד רותם: מכיוון שכתוב על ביצוע הוראות פרק זה, אתם פעם בשלוש שנים תכתבו.

ענת הר אבן: פעם בשנה.

דוד רותם: פעם בשנה תכתבו מכתב ותאמרו שאתם לא מבצעים, נקודה.

דנה נויפלד: אני רוצה בכל זאת להעיר שההוראה הזאת מסוג זה של דיווח – אני יודעת שתמי מאוד אוהבת אותה – אבל ההסכמה לסעיף הזה הייתה בגלל החדשנות של הדבר הזה ובגלל החשיבות של החוקרים האלה, ולראות שבאמת יהיה פיקוח על העבודה שלהם.

דנה נויפלד: אני רוצה לציין בכל זאת ששר המשפטים, וזאת יחידה במשרדו, ככל שהוא ירצה לבקש דיווחים, הוא לא נדרש בתקנות לעשות את זה והוא יכול לעשות את זה גם בטווחי זמן יותר קצרים מאשר אחת לשנה או אחת לשנתיים.

דנה נויפלד: לכן אני בכל זאת מבקשת שתהיה הוראה לשלוש שנים ובכל זאת לסמוך על שיקול דעתו של שר המשפטים שככל שהוא רוצה לבקר יחידות בתוך משרדו, הוא יעשה כן.

דוד רותם: שיבקר בתוך משרדו כמה שהוא רוצה.

דוד רותם: אני רוצה את הדוח.

דנה נויפלד: למותר לציין שוועדת החוקה מפקחת על העבודה של משרד המשפטים באופן קבוע ובאופן תדיר, והיא יכולה לבקש גם היא דוח ולא רק פעם בשלוש שנים.

דוד רותם: אני לא רוצה לבקש.

דוד רותם: אין לי זמן לבקש ואין לי זיכרון לבקש.

דוד רותם: אתם אחת לשנה תגישו לי את הדוח.

יעל קסטן רבסקי: גם לארגונים חברתיים, אם רוצים שיהיו נתונים ונוכל לעקוב ולראות, חשוב לנו שתהיה ביקורת תקופתית.

אבי פרידמן: הערה שאני מבקש לבחון אותה והיא לא עלתה כאן.

אבי פרידמן: נקלענו למצב של תביעה אישית כנגד מי שמונה על ידי הרגולטור לבצע חקירה כנגד ראש רשות מקומית בנושא חיוב אישי.

אבי פרידמן: הדוח הודלף לרשות, כתוצאה מזה הוגשה תביעה אישית כנגד החוקר.

אבי פרידמן: המשרד הממשלתי הרלוונטי התנער ואמר שבמסגרת הקשר בינינו, אתה נושא באחריות מפני שאתה חייב להצטייד בביטוח.

אבי פרידמן: אלא מאי, רשלנות היא החלק היחיד שמבוטח במקרים כאלה.

אבי פרידמן: אם זאת אינה תוצאה של רשלנות, במקרה הספציפי הזה היה שיושב ראש הוועדה, שהוא במקרה נשיא בית משפט מחוזי לשעבר, העביר טיוטה לדיון וזה יצר עילה לתביעה.

דוד רותם: מי הדליף את זה?

אבי פרידמן: המשרד הממשלתי.

אבי פרידמן: חיוב אישי.

אבי פרידמן: חקירה של חיוב אישי.

אבי פרידמן: נתגלו ממצאים.

ענת הר אבן: לא בהוצאה לפועל.

אבי פרידמן: לא בהוצאה לפועל.

דוד מדיוני: לא, הוא לא מדבר עלינו.

אבי פרידמן: אבל ההוצאה לפועל ממנה חוקרים.

אבי פרידמן: מסתבר שאם תוגש תביעה כנגד חוקר כזה, לא תהיה לו הגנה מטעם ההוצאה לפועל.

דוד רותם: נכון.

אבי פרידמן: מן הסתם לא תקפצו ותאמרו שאתם נושאים בהוצאות ואתם תגנו עליו.

דוד רותם: ודאי שלא.

דוד רותם: הוא מקבל תשלום עבור העבודה.

דוד רותם: אני לא הבנתי.

אבי פרידמן: הוא מקבל תשלום אבל אין לו ביטוח.

דוד רותם: שיעשה ביטוח.

אבי פרידמן: הוא לא יכול לעשות ביטוח.

אבי פרידמן: אין ביטוח על מה שאינו התרשלות.

אבי פרידמן: לא קיים.

דוד רותם: אם זאת לא רשלנות, איזה תביעה תהיה?

אבי פרידמן: אני אתן את פרטי המקרה.

דוד רותם: אם זה במזיד, ודאי שתהיה תביעה.

אבי פרידמן: לא. אני אתן את פרטי המקרה.

אבי פרידמן: בוצעה חקירה.

אבי פרידמן: טיוטת החקירה הועברה למשרד הפנים.

אבי פרידמן: יושב ראש הוועדה שהוא נשיא בית המשפט המחוזי לשעבר, העביר את הטיוטה לתגובה.

אבי פרידמן: כתוצאה מכך לקחו אלה שקיבלו את הטיוטה והגישו תביעה אישית כנגד החוקר על סמך המידע בטענות שונות ומשונות, בתוכן לשון הרע וכולי וכולי.

אבי פרידמן: אז כאשר הגענו לבדוק את העניין, אמרה המדינה: סליחה, אתה קבלן משנה שלנו ואנחנו לא מגינים עליך בכלל.

אבי פרידמן: אז התברר לנו שכאן אין מקרה של רשלנות בכלל ולכן זה גם לא יהיה מכוסה מפני שאפשר לבטח עובד מקצועית רק כנגד רשלנות.

דוד רותם: אם זאת לא רשלנות, מה זה?

אבי פרידמן: במקרה יש שלושה מקרים כאלה כאשר אחד מתוכם, בית המשפט, השופט היה מספיק אמיץ לבוא ולומר שהוא דוחה את זה על הסף.

אבי פרידמן: אם כן, השאלה פתוחה.

אבי פרידמן: אנחנו מנסים לדון בזה עם החשב הכללי.

דוד רותם: אם זאת לא רשלנות, מה זה?

דוד רותם: זה במזיד?

דוד רותם: תשלם.

אבי פרידמן: לא. החוקר לא היה מעורב בזה.

אבי פרידמן: זה הגיע אל הנחקר.

דוד רותם: מה זה לא היה מעורב?

דוד רותם: אם הוא לא היה מעורב, אין כלום.

אבי פרידמן: אלו הוזמנה חקירה.

אבי פרידמן: הוא העביר את החקירה למשרד הפנים.

אבי פרידמן: משרד הפנים הוא זה שהעביר אותה אבל הטענה שם הייתה לשון הרע.

אבי פרידמן: צריך לבדוק את הנקודה ולנסות לתת לה פתרון מפני שלמשרד הפנים אין פתרון כרגע ואנחנו בדיונים עם החשב הכללי ועם מנכ"ל המשרד, לא הנוכחי.

ענת הר אבן: בסיטואציה הנוכחית הוא רק צריך לפרט אם החייב שיתף אתו פעולה או לא שיתף אתו פעולה.

דוד רותם: אתה בהחלט צודק ולכן אני מציע שמי שלא רוצה להיות נתבע בתביעות, לא ילך להיות חוקר הוצאה לפועל.

יעל קסטן רבסקי: יש כאן שאלה גם מהכיוון של החייבים.

יעל קסטן רבסקי: הבענו את זה גם בניירות העמדה שכתבנו.

יעל קסטן רבסקי: לשאלת האחריות של חייב שרואה את עצמו נפגע והחוקרים הם אנשים פרטיים ולא עובדי מדינה ולא ברור מה תהיה האחריות שלהם.

דוד רותם: במה נפגע החייב?

יעל קסטן רבסקי: יש כאן פוטנציאל רחב מאוד לפגיעה.

דוד רותם: איזה פוטנציאל?

יעל קסטן רבסקי: למשל פגיעה בפרטיות, שבמהלך החקירה, גם אם אחר כך הוא היה אצל רשם, זה לא פוטר את הפגיעה שהייתה כשהוא חקר אותו והייתה כאן פגיעה מאוד גדולה בפרטיות.

דוד רותם: מה פירוש פגיעה בפרטיות?

דוד רותם: תסבירי לי.

דוד רותם: את יכולה להסביר לי למה את מתכוונת?

יעל קסטן רבסקי: אנחנו טוענים שבעצם החקירה, לא רק ההחלטות שאחר כך מועברות אלא גם עצם החקירה, יכולה להיות כאן פגיעה בחייבים שלא תהיה לה הגנה בזמן אמת, גם אם הוא הולך אחר כך לרשם.

יעל קסטן רבסקי: הוא שאל אותו שאלות פולשניות על אורח חייו.

דוד רותם: אל תענה.

דוד רותם: הוא לא יענה.

דוד רותם: אני אתן לכם אחר כך את האפשרות לתבוע, לחייבים?

יעל קסטן רבסקי: צריך לקחת את זה בחשבון, שזה מישהו שממונה מטעם המדינה ומקבל סמכויות רחבות מטעם המדינה.

דוד מדיוני: איזה סמכויות?

דוד רותם: בתי המשפט יודעים להתגבר על תביעות כאלה.

דוד רותם: זה יגיע לבית המשפט העליון ואני מניח שיקבעו מיד הרכב של תשעה שופטים, ובית המשפט יקבע את הכללים, מי חייב ומי לא חייב.

תמי סלע: אני  כן  אעיר שלגבי בעלי אישורים, שזה אמנם תפקיד אחר, כרוכים בו חששות אחרות.

תמי סלע: בעלי אישורים אלה אנשים שמגיעים כדי לסייע בעיקולים והם מגיעים לבתים של אנשים ומתעסקים עם הרכוש שלהם.

תמי סלע: לגביהם באמת יש דרישה לביטוח או לערבות וגם הם אנשים פרטיים שעוסקים בזה.

דנה נויפלד: אבל שם יש גם עניין שהם יכולים לגרום נזקים.

דנה נויפלד: זה משהו אחר.

תמי סלע: נכון.

דנה נויפלד: זה במובן הפיזי.

תמי סלע: החשש שאולי יודלף מידע, גם זה יכול אולי להיות במזיד, שייעשה שימוש במידע על אדם מסוים בתיק אחר או בהקשר אחר.

יעל קסטן רבסקי: יש להם כאן שליטה גם על מידע, גם על ניהול הליכים.

דוד רותם: אם הם ידליפו מידע, תתבעו אותם.

יעל קסטן רבסקי: השאלה מבחינת אחריות המדינה.

דוד רותם: המדינה לא אחראית.

דוד רותם: האיש קיבל הנחיות.

יעל קסטן רבסקי: האיש ממונה מטעם המדינה.

יעל קסטן רבסקי: יש לו סמכויות מטעם רשות האכיפה והגבייה.

דוד רותם: אבל הסמכויות מוגבלות.

דוד רותם: אם הוא חרג מסמכותו, גמרנו עם הסיפור.

דנה נויפלד: ככל שתהיה תביעה, ותמיד השאלה מכוח מה, מה הייתה העילה ומה התכלית של המדינה.

דנה נויפלד: המדינה לא תתנער מאחריותה ככל שהיא קיימת וככל שהיא לא קיימת, אז הוא עשה משהו במזיד ושלא כשורה.

ענת הר אבן: או שהוא פעל בחריגה מסמכות.

דנה נויפלד: אבל יש דין כללי לגבי מה הסמכות, מה האחריות של המדינה במקרים כאלה וזה לא שונה.

ענת הר אבן: יש כללים ופסיקה ענפה בבית המשפט העליון שמדברת בדיוק על זסה.

תמי סלע: הגענו לטופס הזמנה לבדיקה.

תמי סלע: טופס הזמנה לבדיקה בדבר יכולת בהתאם לסעיף 68א לחוק ההוצאה לפועל     1.	בהתאם להחלטת רשם ההוצאה לפועל אתה מוזמן להתייצב בלשכת ההוצאה לפועל ב-_____________ לשם עריכת בדיקה בפני חוקר הוצאה לפועל, בדבר יכולתך להחזיר חובותיך.

תמי סלע: ממצאי הבדיקה יועברו לעיונו של רשם ההוצאה לפועל  הרשאי לתת כל צו על סמך הדין וחשבון שיוגש לו.

תמי סלע: 2.	אתה רשאי להיות מיוצג בידי עורך דין.

תמי סלע: 3.	אתה נדרש להביא עמך מסמכים אלה:     	(1)	צילום/העתק של תעודת הזהות כולל הספח.

תמי סלע: (2)	מסמכי בעלות ברכב או כלי אחר, שלך או של בן/בת זוגך ושאר בני ביתך, לרבות מסמכי שעבוד או משכון.

דוד רותם: מה זה בעלות ברכב או כלי אחר?

דוד רותם: אתם מתכוונים שגם את הרשיון לאקדח אני צריך להביא?

דנה נויפלד: לא. גרר, טרקטור וכולי.

דוד רותם: תכתבו כלי תחבורה אחר.

תמי סלע: (3)	מסמכים המעידים על בעלות ו/או שימוש בנכסים כגון דירה, מקרקעין אחרים (נסח טאבו, אישור חברה משכנת, חוזה שכירות וכיוצא באלה) שלך, בן/בת זוגך ושאר בני ביתך.

תמי סלע: (4)	אם אתה גר/ה בשכירות, יש להמציא חוזה שדכירות.

תמי סלע: (5)	עותק מתדפיס פירוט חיובי כרטיסי אשראי שלך, בן/בת זוגך ושאר בני ביתך לתקופה של שישה חודשים אחרונים.

תמי סלע: (6)	חשבונות חשמל, ארנונה, מים, גז, טלפון, טלפון סלולארי לששת החודשים האחרונים.

תמי סלע: (7)	דפי חשבון המפרטים פעולות בחשבונות עובר ושב שלך, בן/בת זוגך, ושאר בני ביתך לששת החודשים האחרונים.

תמי סלע: (8)	אישורים על יתרות הכספים המופקדים בקופות גמל, תוכניות חסכון, קרנות השתלמות, קרנות פנסיה וביטוחים שלך, של בן/בת זוגך ושאר בני ביתך.

תמי סלע: (9)	שישה לתלושי משכורת אחרונים שלך, של בן/בת זוגך ושאר בני ביתך.

תמי סלע: (10)	העתק מהסכם גירושין וגט או הסכם יחסי ממון עם בן/בת הזוג.

תמי סלע: (11)	אישור מביטוח לאומי על קבלת קצבת ילדים או קצבאות/במלאות אחרות, לרבות קבלת דמי אבטלה או הבטחת הכנסה, שלך ו/או בן/בת זוגך.

דוד רותם: מה זה העתק מהסכם גירושין וגט?

דוד רותם: כשמתגרשים לא מקבלים העתק של הגט.

דוד רותם: אין דבר כזה.

קריאה: יש העתק מהסכם הגירושין.

יחזקאל סיבק: תעודת גירושין.

תמי סלע: קוראים לזה תעודת גירושין?

יחזקאל סיבק: כן.

יחזקאל סיבק: זה כמו תעודת נישואין.

יחזקאל סיבק: זה אותו טופס.

תמי סלע: 4.	אם לא תתייצב לבדיקה יהיה רשאי רשם ההוצאה לפועל להורות בצו על הבאתך בפניו (צו הבאה).

תמי סלע: 5.	הזוכה רשאי להתייצב לבדיקה, הבדיקה תתקיים אף אם לא התייצב הזוכה.

תמי סלע: 6.	הרואה עצמו נפגע על ידי הבדיקה שערך חוקר ההוצאה לפועל, הדין וחשבון שהוגש לרשם ההוצאה לפועל או כל פעולה אחרת של חוקר ההוצאה לפועל, רשאי לבקש בבקשה מנומקת להתייצב בפני רשם ההוצאה לפועל לשם עריכת בדיקה נוספת.

יעל קסטן רבסקי: אם אפשר להוסיף בסעיף 2, שהוא רשאי להיות מיוצג על ידי עורך דין, שהוא זכאי לקבל עורך דין בחינם מהלשכה לסיוע משפטי.

דוד רותם: אני לא יודע אם הוא זכאי.

הדר סהר: לאור החשיבות שאנחנו רואים בהליך והשלכותיו המאוד משמעותיות שתהיינה הלכה למעשה לקביעת שיעור יכולת פירעון החוב, אנחנו לא רואים מניעה שיירשם בסעיף 2 שהם יכולים לפנות לסיוע המשפטי על מנת שתיבדק הזכאות שלהם על פי חוק לקבלת סיוע.

דוד רותם: בסדר.

דוד רותם: תוסיפי שם שהפנייה ומשך הפנייה לא תהווה עילה.

דוד רותם: אני רוצה לקצר הליכים ואתם, ייקח לכם שבע שנים לבדוק אם הוא צריך או לא.

דוד רותם: לכן, זאת לא תהיה עילה.

דוד רותם: אדם יפנה בזמן ויעשה את כל הדברים בזמן.

דוד רותם: כאשר אתם יודעים שיש הליכים כאלה, תזרזו את הטיפול.

יחזקאל סיבק: אני שואל שאלה ואני אומר גם מה מפריע לי.

יחזקאל סיבק: אני חושב שזה לא בריא בשום מקום לייצר רשימות כפולות כי הן בדרך כלל מתחילות לסתור אחת את השנייה.

יחזקאל סיבק: האם הרשימה הזאת זהה לרשימה שמקבל החייב שממלא את הטופס לפי 7א?

יחזקאל סיבק: לא צריך להמציא משהו חדש.

יחזקאל סיבק: אנחנו בעצם רוצים 7א עדכני עם התשובות ועם המסמכים.

דנה נויפלד: ב-7א יש רשימה עם 25 מסמכים.

יחזקאל סיבק: לא צריך להמציא משהו חדש.

יחזקאל סיבק: הרי בסך הכל רוצים כאן 7א עדכני.

תמי סלע: אמור להיות אותו דבר, מה שהוא אמור לצרף פה ושם.

יחזקאל סיבק: זה לא.

דוד רותם: שם יש 25 פריטים.

דורית ואג: טלפון לחוד וחשמל לחוד.

אריה כהן: אתה מקבל כתב ויתור סודיות, אתה מקבל מענה לשאלון ואתה מקבל את הרשימה.

אריה כהן: הוא צריך לבוא עם השאלון ממולא, עם כתב ויתור על סודיות ועם כל הטפסים.

דוד רותם: הוא צריך לבוא עם כל הטפסים שב-7א או שהוא צריך להביא טפסים אחרים?

תמי סלע: אין סיבה שהם יהיו אחרים.

דנה נויפלד: הם לא אחרים.

דנה נויפלד: הם כלולים בתוך 25 המסמכים.

דוד רותם: זאת אותה רשימה?

אריה כהן: כן.

ענת הר אבן: חלקית.

דוד רותם: למה חלקית?

יחזקאל סיבק: כי מצבו של מי שלא מתייצב לפי 7א על פי החוק היום הוא יותר טוב ממצבו של מי שמתייצב לפי 7א.

יחזקאל סיבק: זה היופי של החוק היום.

יחזקאל סיבק: למה למלא את 7א?

דנה נויפלד: אפשר להוסיף כאן שהוא ימלא את השאלון לפי טופס 21 לתקנות ואז זה יוצר אחידות מוחלטת.

דוד רותם: לא, גם את המסמכים.

דנה נויפלד: לרבות המסמכים.

דוד רותם: אם כך, צריך לתקן.

אריה כהן: כאן יש 11 ואצלנו יש 25.

דוד רותם: שואל סיבק למה.

תמי סלע: הוא נדרש להגיש את השאלון ולצרף את המסמכים כאמור בו, בלי כל הפירוט הזה.

ענת הר אבן: הפירוט היה כדי להבהיר.

דוד רותם: להבהיר זה טוב, אבל אומר סיבק, ובצדק, שתבהירו פעם אחת באופן אחיד ולא בכל טופס רשימה אחרת.

דנה נויפלד: אפשר לכתוב לרבות.

תמי סלע: אפשר לפרט את אותו פירוט אבל שזה יהיה זהה.

דנה נויפלד: אז זה לא ייכנס בתוך ההזמנה.

דוד רותם: תקטינו את הפונט.

דוד רותם: אם תכתבו לרבות, אחר כך הוא כן מבין או לא הבין.

תמי סלע: לא צריך להיות הבדל.

דורית ואג: מה יש ברשימה של ה-25 שאין כאן?

דנה נויפלד: אלה המסמכים העיקריים.

דנה נויפלד: יש שם פרוטוקולים של בית משפט, פרוטוקולים על חקירות יכולת קודמות.

ענת הר אבן: יכול להיות ששם צריך להוריד.

דוד רותם: שתי הצהרות הון אחרונות, דוחות שנתיים שהוגשו למס הכנסה.

יחזקאל סיבק: סתם מתוך שעשוע אני יכול לרטש את הרשימה הזאת שנמצאת בתוספת וכאילו לפרק אותה לחתיכות קטנות.

יחזקאל סיבק: חבל.

יחזקאל סיבק: הוציאו רשימה אחת טובה – תשתמשו בה.

תמי סלע: זה כאשר חייב מבקש להיות מוכרז כמוגבל באמצעים.

יחזקאל סיבק: מי שלא שילם עד שקראו לו לחקירה, זה אותו הדבר.

תמי סלע: כל חייב שמופיע לחקירת יכולת מבקש להיות חייב מוגבל באמצעים?

יחזקאל סיבק: במידע את צריכה את אותו מידע.

דוד רותם: רבותיי, אני מאשר את התקנות אבל אני מבקש מכם תוך יום לבדוק עם הרשימה הזאת היא בסדר כי יש משהו במה שאומר סיבק.

ענת הר אבן: כאשר לחייב יש חקירת יכולת, יש שאלון שהוא ממלא אותו והוא באמת שאלון מאוד מאוד ארוך.

ענת הר אבן: אי אפשר לצרף אותו להזמנה.

יחזקאל סיבק: לא צריך לצרף.

יחזקאל סיבק: תכתבי: תמלא שאלון.

ענת הר אבן: המסמכים שמפורטים ברשימה הם כאשר חייב מבקש להכריז על עצמו כחייב מוגבל באמצעים או כאשר הוא מבקש איחוד תיקים.

ענת הר אבן: לכן אנחנו עשינו איזשהו מיצוי של מה שחשוב מבין השאלון לבין המסמכים האלה.

יחזקאל סיבק: זה רע.

יחזקאל סיבק: למה?

יחזקאל סיבק: מתקשקשים כאן שנים וכולם אומרים שאנחנו רוצים לברר את היכולת של החייב.

יחזקאל סיבק: אז אם רוצים לברר את היכולת של החייב, מבררים את היכולת של החייב ולא משחקים במשחקים.

ענת הר אבן: אני מציעה שתהיה הפניה, שהוא יכול להוריד את השאלון המלא ואת כל המסמכים ולמלא אותם ולהביא אותם אתו לחקירה, אבל בתוך ההזמנה ראוי שתהיה התמצית האמיתית של המסמכים שהם חשובים לצורך קיום החקירה.

תמי סלע: אין מסמכים מפורטים ל-7א?

ענת הר אבן: לא. יש שאלון.

תמי סלע: 7א זה שאלון ולא כתוב שם איזה מסמכים?

ענת הר אבן: זה שאלון מאוד ארוך שלכל טבלה או כתוב נא להביא את המסמכים המתאימים.

ענת הר אבן: לכן כאן נעשה ריכוז.

תמי סלע: עשיתם את זה על סמך השאלון של 7א.

יחזקאל סיבק: אנחנו עושים משהו וסתם ממוססים אותו עוד לפני שעשינו אותו.

יחזקאל סיבק: רוב החקירות בהוצאה לפועל לא שוות כלום וזאת האמת.

יחזקאל סיבק: רוב המידע שמגיע בהוצאה לפועל לא שווה כלום, וזאת האמת.

יחזקאל סיבק: הפעם הראשונה שכתבו איזשהו שאלון ששווה משהו זה היה השאלון החדש שהוא דומה לחייבים מוגבלים באמצעים.

יחזקאל סיבק: זאת האמת.

יחזקאל סיבק: כל חייב יכול לעקוף את השאלונים הבסיסיים, כל חייב יכול לעקוף את הרשימה הזאת.

יחזקאל סיבק: אני אתן לך את הדוגמה הכי  פשוטה והכי בסיסית.

יחזקאל סיבק: אני עצמאי, אם אני עכשיו צריך למלא את היכולת שלי לפי השאלון הזה, את לא יודעת כלום על היכולת שלי.

יחזקאל סיבק: אפס.

יחזקאל סיבק: כל החקירה שלך לא שווה כלום.

יחזקאל סיבק: הכי גרוע, ישב מולי חוקר הוצאה לפועל במשך שעה, ותסלחי לי, אני אבלבל לו במוח, אני אעבוד עליו בעיניים ואת הדוח שהוא ייתן לרשם ההוצאה לפועל שהוא ייתן לי צו של מאה תשלומים, גם הוא לא שווה כלום.

יחזקאל סיבק: זאת האמת.

ענת הר אבן: יגיעו הזוכים לחקירות ויוכיחו את היכולת של החייב.

יחזקאל סיבק: מצוין.

יחזקאל סיבק: עכשיו נזמין את כל החייבים.

ענת הר אבן: הזוכים מוזמנים לחקירות לפני החוקר.

ענת הר אבן: העתק מההזמנה נשלח גם לזוכה.

יחזקאל סיבק: ברוב התיקים או בחלק גדול מהתיקים הזוכה לא מתייצב.

יחזקאל סיבק: הוא אומר שיעשו את זה כבירור לפי 69יא או משהו ואז הוא מקבל את התוצאה הלא שווה כלום של כל החקירה הזאת ועכשיו הוא יגיד שהוא נפגע מההחלטה, עכשיו תקבעו את זה מחדש לרשם.

יחזקאל סיבק: למה לבנות מלכתחילה מנגנון שלא שווה כלום?

יחזקאל סיבק: מה הבעיה שימלא שאלון נורמלי?

יחזקאל סיבק: אני פשוט לא מבין את זה.

ענת הר אבן: כל ההתחמקות מלמסור את כל הפרטים יכולה גם להיות כשיהיה שאלון נורמלי.

יחזקאל סיבק: אבל היא הרבה יותר קשה.

יחזקאל סיבק: למה לך להקל מלהתחילה?

יחזקאל סיבק: הרי זה לא שאלון פולשני אלא זה שאלון בסיסי.

יחזקאל סיבק: אני אתן לך דוגמה מתוך הרשימה שלך.

יחזקאל סיבק: כתוב כאן: עותק מתדפיס פירוט חיובי כרטיס אשראי שלך, של בן/בת זוגך, בני ביתך, שישה חודשים אחורנית.

יחזקאל סיבק: אני קראתי את זה, יש לי עורך דין שהוא לא בדיוק מערכתי בתפיסה שלו והוא אומר לי שעכשיו את כרטיס האשראי עם כל ההוצאות שלי, אני מעביר לאימא שלי ואני בכלל לא צריך לדווח על זה.

דוד רותם: בחייך, אני העברתי לאימא שלי עוד לפני שהתחלתי את החובות.

דוד רותם: אני מחכה?

יחזקאל סיבק: ההגדרה של המידע לפעמים מוכתבת מהשאלות הבסיסיות.

יחזקאל סיבק: הרי הנחת היסוד שלנו או של אדוני כמחוקק או שלנו כמערכת היא שאדם לא מצופה לומר שקר.

יחזקאל סיבק: עכשיו השאלה היא האם אני נותן לו כלים גם לא לומר שקר וגם להתחמק כי כאן אני נותן לו כלי גם לא להגיד שקר וגם להתחמק בקלות.

דוד רותם: רכב שלו ושל בני משפחתו.

דוד רותם: אתה ראית פעם חייב שנוהג במרצדס של עצמו?

יחזקאל סיבק: כן.

ענת הר אבן: אני מציעה שסעיף 3 יהיה: החייב מתבקש לענות על השאלון לפי טופס 21 לתקנות ולהביא את המסמכים הנלווים לו וכן להגיע לחקירה עם המסמכים הבאים.

יחזקאל סיבק: בסדר.

יחזקאל סיבק: אני רק מזכיר לך שבחקירות אצל הרשמים מבקשים את החומר מראש כדי שאפשר יהיה להכין אותו.

יחזקאל סיבק: בחקירות רשמים, ובצדק, אומרים לאנשים בהחלטות המובנות שיביאו את החומר ללשכה שבוע מראש.

יחזקאל סיבק: גם אם זה לא נכנס לסריקה, יכולים לארגן את זה לרשם או לחוקר בתוך ארגז מסודר שיכול לעיין בחומר גם יום לפני הדיון והוא לא חייב להגיע לדיון וזורקים עליו ערמה של ניירות.

דוד רותם: תתקנו את זה.

דנה נויפלד: ההתנהלות של הלשכה, זה לא קשור עכשיו לתקנות אלא זה קשור להתנהלות יעילה או לא יעילה של הלשכה.

דנה נויפלד: תמי, אפשר להסמיך אותנו לבדוק את הדרך היעילה ביותר להביא את הטפסים?

דוד רותם: כן.

דוד רותם: אני אאשר את התקנות אבל אני לא מאשר את הטופס.

דורית ואג: נקיים עוד ישיבה?

דוד רותם: לא. הם יביאו את זה אלי.

דוד רותם: אני אאשר את זה בכפוף לזה שאני אראה את הנוסח של הטופס.

תמי סלע: רוח התקנות לפי מה שנקבע, רק תעבירו את נוסח הטופס לפי מה שנקבע כאן.

דוד רותם: תביאי אלי ואני אאשר אותו.

דוד רותם: תודה רבה.