הוועדה לענייני ביקורת המדינה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 113, 2010-10-19 09:30

יואל חסון: שלום לכולם.

יואל חסון: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה לענייני ביקורת המדינה בנושא השירות הלאומי לפי חוק טל והבקרה עליו – היבטים שונים ומגוונים, גם בנושא השירות הלאומי.

יואל חסון: הנושא של השירות הלאומי ושל השירות האזרחי הוא תחום מאוד ישראלי, בעיניי, וטבוע היטב בחברה הישראלית, ובוודאי השירות הלאומי שהוא דבר מאוד ותיק וגם השירות האזרחי.

יואל חסון: כשקראתי את דוח מבקר המדינה בנושא הזה דווקא קצת הופתעתי; ציפיתי שלפחות בנושא השירות הלאומי דברים כל כך ותיקים וקיימים יהיו יותר מסודרים, לא חשבתי שיימצאו ליקויים ובעיות כפי שהוצגו בדוח הזה.

יואל חסון: מוצגים גם דברים אחרים.

יואל חסון: השירות האזרחי זה משהו חדש ובהתהוות, בוודאי בהשוואה לשירות הלאומי.

יואל חסון: נרצה להבין ולבחון כיצד הדבר הזה פועל היום, האם הדברים שצריכים היו להיות מתוקנים תוקנו, ולאן אנחנו הולכים ברמה האסטרטגית והכללית; האם השירות האזרחי והשירות הלאומי משיג את מטרותיו?

יואל חסון: האם הוא נוגע בכל שכבות האוכלוסייה, כמו שהיינו רוצים שייגע?

יואל חסון: האם זה נותן מענה שהיינו רוצים שיינתן?

יואל חסון: את הדברים האלה אנחנו בודקים, ולפי התקדמות הדיון ותשובות הממשלה נחליט אם זה נושא שנמשיך לדון בו עד שנקבל תמונה סופית ונדע שהדברים עולים על דרך המלך.

יואל חסון: כמובן, מבקר המדינה וצוותו עשו עבודה חשובה.

יואל חסון: גברת עוזיאל, בבקשה.

לאה עוזיאל: אנחנו עסקנו בשני נושאים: בשירות הלאומי בכללו והנושא השני – השירות האזרחי ששייך גם בדרך זאת או אחרת לשירות הלאומי.

לאה עוזיאל: אני אפתח בנושא השירות הלאומי.

לאה עוזיאל: השירות הלאומי הוא שירות התנדבותי.

לאה עוזיאל: בשירות לאומי הן מתנדבים שקיבלו פטור משירות צבאי.

לאה עוזיאל: יש שתי קבוצות עיקריות: קבוצה אחת היא הבנות הדתיות שברובן קיבלו פטור מטעמי מצפון, וקבוצה שנייה היא פטורי גיוס כללי, חלק מטעמים של פרופיל רפואי נמוך וחלק משתייכים למגזר הערבי ולא נקראו לשירות בצה"ל.

לאה עוזיאל: השירות הלאומי הוא בשבילם מעין אלטרנטיבה אזרחית לשירות הצבאי.

לאה עוזיאל: השירות הלאומי פועל במגוון תחומים: חלק הארי מהם פועל במערכת החינוך, אחרים בבתי חולים, בקופות חולים, במשטרת ישראל והיריעה עוד רחבה.

לאה עוזיאל: השירות הלאומי מזכה את המתנדבים בזכויות מקבילות לאלה של חייל משוחרר בהתאם למשך השירות, כמובן.

לאה עוזיאל: את השירות הלאומי מפעילים גופים מוכרים שהם הגופים המשימים והמפעילים את המתנדבים, והם אלה שמצויים בקשר שוטף עם המתנדבים.

לאה עוזיאל: היום יש שש עמותות וכן עיריית ירושלים – שבעה גופים מוכרים.

לאה עוזיאל: המתנדבים עצמם נמצאים בגופים מפעילים שאלו המקומות שבהם הם עושים את השירות הלאומי.

לאה עוזיאל: זה יכול להיות משרדי ממשלה וזה יכול להיות עמותות שעוסקות בנושאים שונים.

לאה עוזיאל: עד סוף שנת 2007 האחריות על השירות הלאומי מבחינה ממשלתית הייתה של משרד הרווחה.

לאה עוזיאל: בשנת 2004 כשעלתה לדיון שאלת הרחבת מערך השירות הלאומי מינו ועדה ציבורית בראשות אלוף במילואים דוד עברי.

לאה עוזיאל: בעקבות המסקנות של ועדת עברי הוקמה בשנת 2008 מנהלת השירות האזרחי הלאומי ומקומה היה במשרד ראש הממשלה.

לאה עוזיאל: רעיון מיקום המנהלת במשרד ראש הממשלה דווקא היה כדי להדגיש את הממלכתיות בשירות.

לאה עוזיאל: מאז שהמנהלת הוקמה האחריות עליה עברה מיד ליד.

לאה עוזיאל: כמו שאמרנו, עד סוף 2007 האחריות על המערך היה במשרד הרווחה.

לאה עוזיאל: המנהלת הייתה בהתחלה במשרד ראש הממשלה, והשר האחראי היה עמי איילון.

לאה עוזיאל: כשהוא התפטר האחריות עברה לראש הממשלה עצמו.

לאה עוזיאל: באפריל 2009 עם הקמת הממשלה החדשה, הממשלה העבירה את האחריות על מנהלת השירות לשר המדע והטכנולוגיה.

לאה עוזיאל: אנחנו הצבענו על כך שהחילופים התכופים של השרים גרמו לסחבת ולעיכובים במימוש משימות שהוטלו על המנהלת על-ידי הממשלה, פגעו במערך השירות הלאומי כולו, ביכולת לתכנן מראש, וכמובן, בגופים המוכרים ובמתנדבים עצמם.

יואל חסון: כשעשיתם את הבדיקה ניסיתם להבין מדוע היו החילופים האלה כל הזמן, העברות המקל האלה?

לאה עוזיאל: כן, אנחנו גם קצת הצבענו על זה בדוח.

יואל חסון: אני רוצה שתגידי את זה לוועדה.

לאה עוזיאל: חלק היה כחלק מהמשחק הפוליטי.

יואל חסון: מסיבות פוליטיות.

משה גפני: חילופי השרים?

לאה עוזיאל: כן.

יואל חסון: לא, העברת האחריות למנהלת.

משה גפני: חילופי שרים בממשלות זה על בסיס מקצועי תמיד.

יואל חסון: חבר הכנסת גפני, אל תבלבל את הצופים.

משה גפני: לא ראיתי - - - אחרת לא הייתי אומר את זה.

יוחנן פלסנר: השינוי הארגוני נעשה משיקולים עניינים פרופר.

משה גפני: זה הכול מקצועי.

משה גפני: גם השבוע העברנו תפקידים משר לשר בכנסת, גם על רקע מקצועי הכול.

יואל חסון: חבר הכנסת גפני, העברת אחריות המנהלת הייתה מסיבות פוליטיות.

קריאה: כך קובע המבקר.

יואל חסון: כן.

דניאל הרשקוביץ: גם מינויו של עמי אילון כשר אחראי לא היה מינוי מקצועי, אלא פוליטי.

יוחנן פלסנר: השאלה אם זה צריך להיות במשרד ראש הממשלה או לא.

יואל חסון: אני לא רציתי מיד לפתוח את הדיון הזה, ואני גם לא רוצה להתחיל מהכיוון הזה.

יואל חסון: אבל השאלה המרכזית היא מדוע מנהלת מקצועית מועברת מיד ליד בצורה לא מקצועית?

יואל חסון: זאת השאלה, למה אין לה בית קבוע.

משה גפני: אם אפשר גם באותה הזדמנות להסביר למה את מנהל מקרקעי ישראל העבירו שש פעמים בממשלות האחרונות.

יואל חסון: בסדר, כן.

יואל חסון: הבנתי.

משה גפני: אני לא נגד, יואל, שלא תבין אותי.

יואל חסון: אם ככה אתה כשאתה לא נגד, אז איך זה כשאתה באמת נגד?

יוחנן פלסנר: העיקר שאת ועדת הכספים לא מעבירים.

משה גפני: אני מעביר לך סמכויות.

משה גפני: הכסף הקואליציוני של השירות הלאומי שהממשלה לא נותנת למפלגות אני אעביר אליך.

משה גפני: אני כל הזמן צריך להעביר כסף קואליציוני.

משה גפני: אם זה מקצועי למה אין כסף של שירות לאומי, שר המדע?

משה גפני: למה אתה צריך להעביר את זה בכסף קואליציוני?

יוחנן פלסנר: אולי תן לו קצת - - -

יואל חסון: חברים, הפטיש דווקא נח, הוא לא רצה להיות פעיל היום.

יואל חסון: בבקשה, תמשיכו.

לאה עוזיאל: התפקידים העיקריים של מנהלת השירות, לפי החלטת הממשלה, הם התוויית מדיניות, ויסות משאבים המוקצים לשירות הלאומי ותעדוף שלהם, ייזום ופיתוח תוכניות השירות הלאומי, וכמובן, מעקב, פיקוח ובקרה על כל המסגרות.

לאה עוזיאל: בעוד ההפעלה הישירה של המתנדבים לא אמורה להיות על-ידי מנהלת השירות, אלא על-ידי הגופים המוכרים.

לאה עוזיאל: מצאנו שהמנהלת מממנת ישירות מאות תקנים של מתנדבי שירות לאומי, דבר שיכול להביא אותה למצב של ניגוד עניינים.

יואל חסון: תסבירי את הנקודה הזאת קצת יותר, אם אפשר.

לאה עוזיאל: רוב המתנדבים מופעלים על-ידי גופים מוכרים, והתפקיד של המנהלת הוא לפקח על ההפעלה הנכונה של הבנות ועל התקשרות נכונה עם גופים מפעילים.

לאה עוזיאל: ברגע שהמנהלת עושה את זה בעצמה היא נמצאת במצב שהיא מוציאה את המכרז להפעלת המתנדבים, והיא זאת שצריכה לפקח על עצמה על הפעלה נכונה של המתנדבים.

דניאל הרשקוביץ: מפעילה את המתנדבים?

דניאל הרשקוביץ: הגופים המפעילים מפעילים את המתנדבים.

דניאל הרשקוביץ: המנהלת עצמה לא מפעילה את המתנדבים, היא עושה מכרזים.

קריאה: היא רק מממנת.

דניאל הרשקוביץ: צריך להבין שחלק גדול מהתקנים, אפשר לומר שכמעט כולם תקנים נרכשים.

דניאל הרשקוביץ: חלקם הגדול נרכש על ידי משרדי ממשלה, כמו משרד החינוך למשל.

דניאל הרשקוביץ: מקור המימון יכול להיות או ממשרד החינוך או, כפי שהזכיר חבר הכנסת גפני, מכספים קואליציוניים שאנחנו מעבירים.

דניאל הרשקוביץ: בכל אופן חלקם נרכשים על-ידי משרדי ממשלה, ויש כ-1,000 תקנים שממומנים מתקציב המנהלת, אבל שוב – המנהלת עצמה היא לא המפעיל, אלא כמו תקני משרד החינוך – הכול מוגש למכרזים של הגופים המפעילים.

דניאל הרשקוביץ: המנהלת עצמה אינה גוף מפעיל.

דניאל הרשקוביץ: לכן זה רק עניין של מימון תקציבי.

לאה עוזיאל: אנחנו מצאנו כאלף מתנדבים שהאחריות הישירה של ההפעלה ושל ההתקשרות עם הגופים המפעילים לא הייתה על ידי הגופים המוכרים אלא על-ידי המנהלת.

ניצן הורוביץ: זה מה שהוא אמר בדיוק עכשיו.

לאה עוזיאל: זה בניגוד לדרך העבודה הרגילה.

לאה עוזיאל: המנהלת הוקמה עם תקן של כשנים עשר עובדים.

לאה עוזיאל: בתקופה שבה ערכנו את הביקורת האיוש היה מאוד חסר והקשה מאוד על פעילות המנהלת.

לאה עוזיאל: כשאנחנו סיימנו את הביקורת ארבעה עובדים מתוך שנים עשר עדיין לא היו מאוישים, כלומר שליש ולא היה ראש מנהלת.

לאה עוזיאל: בסך-הכול למנהלת היה מאוד קשה לפעול בצורה נכונה באיוש כל כך חסר.

משה גפני: על איזו תקופה מדובר?

לאה עוזיאל: ב-2008 עד סוף 2009.

דניאל הרשקוביץ: רוב הזמן שהיה תחת ד"ר ראובן גל.

דניאל הרשקוביץ: באדמיניסטרציה הקודמת.

משה גפני: אין לי ביקורת על הממשלה הקודמת, היא הייתה טובה איתנו.

יואל חסון: הייתה טובה בכלל.

משה גפני: איתנו.

משה גפני: לא בדקתי אחרים.

יואל חסון: אתה בסך הכול אזרח טוב למדינה.

משה גפני: טובה, טובה.

משה גפני: אתה היית יושב ראש קואליציה, אני זוכר איך באת לוועדות, הבאת את כולם להצביע על חוקים בשבילנו.

יואל חסון: היה טוב, נכון?

משה גפני: היה מצוין.

ציפי חוטובלי: הרב, גפני, אתה מתגעגע?

יואל חסון: את לא רואה?

יואל חסון: מה זה יותר מרגע של געגוע?

משה גפני: ועוד איך מתגעגע.

משה גפני: את יודעת כמה חוקים הם העבירו בשבילנו?

יואל חסון: תראי איך זה מתפרץ אצלו, הוא לא יודע איך להפסיק.

אורי מקלב: הוא מביע את זה בפומבי.

יואל חסון: איך אומרים אצלנו: "די, די, תמשיך".

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, כדי שתירגע, הוא לא המתגעגע היחידי, יש עוד מתגעגע.

יואל חסון: אני שמח.

יואל חסון: טוב, חבר'ה, בואו נפסיק את פרץ הגעגוע ונחזור למציאות העגומה של היום.

לאה עוזיאל: תיקוני חקיקה: במהלך חמש השנים האחרונות התעורר צורך בייזום חקיקה ראשית שתסדיר באופן מקיף את כל העניינים הקשורים לשירות הלאומי.

לאה עוזיאל: עד עכשיו השירות הלאומי מוסדר חלקית בחוק הביטוח הלאומי ובתקנות שלו, והקשר הענייני היום בין השירות הלאומי לבין תחום הביטוח הלאומי הוא די קלוש.

לאה עוזיאל: בחמש השנים האחרונות נעשו צעדים לקדם את החקיקה הראשית, וזה לא הסתיים עד עכשיו.

לאה עוזיאל: חלק מהעיכובים הם בעקבות העברת תחום השירות הלאומי מאחריות שר לשר.

לאה עוזיאל: התעריף: הגופים המוכרים מקבלים תשלום עבור השמת המתנדבים; התעריף הוא ישן מאוד, נקבע לפני שנים רבות, לפי המלצות צוות בין-משרדי.

לאה עוזיאל: הוא אכן מתעדכן במדדים מסוימים- -

יואל חסון: העלות של הבנות?

לאה עוזיאל: כן.

לאה עוזיאל: אבל התעריף נכון להיום אינו משקף את ההוצאות הריאליות של הגופים העיקריים – חלק מהסעיפים נכונים יותר, חלק מהסעיפים נכונים פחות- -

יואל חסון: הוא נמוך מדי, להערכתכם.

לאה עוזיאל: הוא לא נכון.

לאה עוזיאל: יש רכיבים שהוא יותר מדי גבוה, ויש רכיבים שהוא נמוך מדי.

מרינה סולודקין: את מדברת על הבנות.

מרינה סולודקין: מה עם הבנים?

דניאל הרשקוביץ: גם על בנים.

לאה עוזיאל: זה כללי.

לאה עוזיאל: אני מדברת על בנות כי רוב מתנדבי השירות הלאומי זה עדיין בנות.

לאה עוזיאל: לכן אוטומטית יוצא לי לשון נקבה.

לאה עוזיאל: אבל זה גם בנים.

מרינה סולודקין: אבל זאת טעות, נכון?

לאה עוזיאל: כן, היום זה גם בנים.

לאה עוזיאל: תהליך הכרה של עמותה שהופכת להיות גוף מוכר כולל מעורבות של שר.

לאה עוזיאל: לפי התקנות, עמותה צריכה לפעול שנתיים ומקבלת הכרה זמנית, וכך היא יכולה להשים מתנדבים לתקופה של שנתיים.

לאה עוזיאל: אם היא עומדת בתקנות היא מקבלת הכרה קבועה ויכולה לפעול כגוף מוכר המשים מתנדבים לתמיד.

לאה עוזיאל: אנחנו מצאנו שבשל העברת האחריות על השירות הלאומי משר לשר היו עיכובים בהליכי מתן הכרה לעמותה.

לאה עוזיאל: זאת עמותה שעיקר ההשמה של המתנדבים שלה הוא מהמגזר הערבי.

לאה עוזיאל: בשל כך העמותה נפגעה לתקופה מסוימת.

לאה עוזיאל: לאחר שסיימנו את הדוח היא כבר קיבלה הכרה, אבל הנזק כבר נעשה.

גאלב מג'אדלה: איזו עמותה זאת?

לאה עוזיאל: עמותה לשוויון חברתי.

דניאל הרשקוביץ: איזה נזק נגרם לה?

לאה עוזיאל: תקופה מסוימת היא לא יכלה לגשת לחלק מהמכרזים- -

דניאל הרשקוביץ: לא היה רגע אחד שלא הייתה לה הכרה.

דניאל הרשקוביץ: הייתה לה הכרה זמנית.

לאה עוזיאל: נכון, אבל היו מכרזים שביקשו הכרה קבועה.

לאה עוזיאל: כן היה לה קשה להיערך כי כעמותה זמנית ההיערכות שלה שונה מזו של עמותה קבועה.

משה גפני: אדוני השר, מה הדיון?

משה גפני: היא צודקת.

משה גפני: ברגע שהמדינה עוצרת באמצע קדנציה והולכת לבחירות, המדינה נפגעת.

דניאל הרשקוביץ: זה נכון.

משה גפני: היא צודקת.

משה גפני: מה הדיון?

משה גפני: זה לא ייחודי דווקא לעניין הזה.

לאה עוזיאל: עיריית ירושלים שגם מפעילה מתנדבים נחשבת גוף מוכר.

לאה עוזיאל: התקנות קובעות שגוף מוכר לא יכול לפעול בעצמו גם כמפעיל.

לאה עוזיאל: אנחנו מצאנו שעיריית ירושלים שמפעילה את בנות השירות הלאומי היא גוף מוכר וגוף מפעיל – זאת כפילות ובניגוד לתקנות.

לאה עוזיאל: סוג התקנים: שני שלישים מהמתנדבים מועסקים במשרדי ממשלה; שליש מהמתנדבים מועסקים בעמותות.

לאה עוזיאל: הם הגופים המפעילים שמתקשרים עם הגוף המוכר.

לאה עוזיאל: הליקויים העיקריים שמצאנו בנושא הם שכל מתנדב שמסיים שירות לאומי זכאי להטבות המקבילות לחוק חיילים משוחררים – אלו הטבות שהמדינה מממנת אותם.

לאה עוזיאל: מספר התקנים הספק פרטיים האלה נקראים "תקנים קנויים".

לאה עוזיאל: מספרם לא ידוע מראש כל שנה, הוא משתנה ומקשה על ויסות המשאבים של המדינה בין המתנדבים, ולמנהלת השירות אין נתונים מלאים מראש על העלויות.

לאה עוזיאל: אמות המידה להקצאת התקנים לגופים האלה הן שהם חייבים להיות עמותות.

לאה עוזיאל: אבל מה שקורה הוא שיש אפליה של מוסדות שאינם בעלי משאבים כספיים, כי בעצם העמותות קונות את השירות הלאומי ומשלמות עבורו.

לאה עוזיאל: עמותות נזקקות יותר או פחות, קשה להם לרכוש תקנים של שירות לאומי.

לאה עוזיאל: מצאנו גם של פעמים הגופים שרוכשים שירות לאומי הם עם אוריינטציה עסקית, והיום גם אין אמות מידה כך שיבטיחו שרק גופים מתאימים וראויים ציבורית ייהנו ממשאב ציבורי כזה, ויש על זה בג"ץ שנמשך אין-סוף שנים.

לאה עוזיאל: בדקנו באופן אקראי חלק מהגופים המפעילים, ומצאנו ש-17% מתוך 300 גופים שבדקנו לא היה להם אפילו אישור ניהול תקין מרשם העמותות.

לאה עוזיאל: ההפעלה של המתנדבים במשרדי הממשלה: משרדי הממשלה מפעילים כ-7,500 מתנדבים.

לאה עוזיאל: מצאנו שבמקום שהמנהלת תעשה תעדוף של ההפעלה כל משרד מפעיל מתנדבים לפי הצרכים שלו, לפי המשאבים שעומדים לרשותו, אין סדר עדיפויות ממלכתי.

לאה עוזיאל: אין מכרז אחיד לכל משרדי הממשלה, אלא כל אחד יוצא עם מכרז לעצמו אף על פי שיש פלטפורמה שיכולה להיות אחידה לכולם.

לאה עוזיאל: לבד מזאת יש ייחודיות של כל אחד.

לאה עוזיאל: שנת ההתנדבות של מרבית המתנדבים מתחיל בתחילת השנה ב-1 בספטמבר, מועד פתיחת שנת הלימודים במוסדות החינוך.

לאה עוזיאל: הגופים המוכרים והמתנדבים נערכים לתחילת שנה ל-1 בספטמבר.

לאה עוזיאל: מצאנו שמכרזים של משרדי הממשלה פרסמו במועד מאוחר של השנה, מה שמאוד הקשה על ההיערכות בזמן לתחילת שנת ההתנדבות.

לאה עוזיאל: עוד מצאנו שבשנים 2008-2007 מנהלת השירות במשרד החינוך העבירו לגופים מוכרים תשלומים באיחור ניכר, מה שיצר קשיים אצל הגופים המוכרים כי הם חייבים לשלם לבנות בזמן, והם חייבים לשלם את כל העלויות הנלוות של השמת המתנדבים.

לאה עוזיאל: ליקוי נוסף הוא של משרד הרווחה.

לאה עוזיאל: משרד הרווחה מממן לעמותות בתחומי הרווחה כ-700 חצאי תקנים.

לאה עוזיאל: למשרד יש אמנם קריטריונים לחלוקת התקנים, אבל הוא לא מקפיד לפעול לפיהם.

לאה עוזיאל: נוסף לכך עמותות ורשויות מקומיות חלשות שצריכות לשלם את חצי התקן הנוסף מתקשות בכך, וזה גורם להגדלת הפערים.

לאה עוזיאל: שוק העבודה: המתנדבים של השירות הלאומי אמורים לסייע לעובדי הגוף המפעיל ולא למלא את מקומם, זולת במקרים חמורים שאמורים להיות מאושרים, במיוחד על-ידי המנהלת כדי לא לפגוע בשוק העבודה.

לאה עוזיאל: אנחנו מצאנו מקרים שלא הייתה הקפדה על ההנחיה, ומתנדבי השירות הלאומי החליפו עובדים.

לאה עוזיאל: לפי התקנות, מתנדבי השירות הלאומי לא יכולים לעסוק בשירותי מזכירות, אלא במקרים מיוחדים ועם אישור.

לאה עוזיאל: אנחנו מצאנו שיש כ-1,500 מתנדבים כל שנה – כ-13% מכלל המתנדבים – עוסקים בשירותי מזכירות.

יואל חסון: ללא אישור.

לאה עוזיאל: ללא אישור.

לאה עוזיאל: נושא כאוב במיוחד הוא של התקציבים, ובעיקר תקציב משרד החינוך.

לאה עוזיאל: משרד החינוך מממן ומפעיל בשנים האחרונות מדי שנה כ-3,100 מתנדבי שירות לאומי.

לאה עוזיאל: לפי החישובים, צריך לכך תקציב של כ-83 מיליון ₪ לשנה.

לאה עוזיאל: למרות זאת המשרד מתוקצב כל שנה בנושא מתנדבי השירות הלאומי בסכומים יותר נמוכים.

לאה עוזיאל: בשנים האחרונות מדי שנה המשרד נקלע לאי-ודאות להמשך העסקת המתנדבים, ובסופו של דבר זה נפתר הרבה פעמים על-ידי כספים קואליציוניים.

לאה עוזיאל: המשרד שלנו סבור שאם העסקת מתנדבים הוא נושא שנמצא על סדר היום הציבורי, והוא נושא בעל חשיבות ממלכתית, צריך להקצות לו את המשאבים המתאימים ולא כספים קואליציוניים.

גאלב מג'אדלה: סליחה, אדוני, לא שמענו מילה אחת מהגברת עוזיאל על השירות האזרחי.

יובל חיו: אנחנו ניצור חלוקה כי יש פה שני פרקים נפרדים.

גאלב מג'אדלה: לא הבנתי.

דניאל הרשקוביץ: נגיע לזה.

דניאל הרשקוביץ: יש שני פרקים שונים בדוח.

גאלב מג'אדלה: גברתי אמרה שהיא מתחילה בשירות הלאומי, אז כנראה, ממשיכים בשירות האזרחי.

דניאל הרשקוביץ: כן, בוודאי.

יואל חסון: נגיע לשירות האזרחי גם.

יואל חסון: יובל חיו, בבקשה.

יובל חיו: מסקנה אולי מרכזית מכל הממצאים שמפורטים בדוח שנוגע לשירות הלאומי היא, למעשה, שהבסיס התפקודי של המערך הזה, כמו שאנחנו רואים אותו, הוא עדיין לא יציב.

יובל חיו: כלומר אם לוקחים את המרכיבים של משרד ממשלתי אחד שאחראי לאורך זמן על הטיפול בנושא הזה ועוקב לאורך זמן אחרי יישום מסקנות של ועדה ציבורית מרכזית שקמה בתחום הזה ויישום מסקנות של החלטות ממשלה בתחום הזה, ככל שאנחנו מוצאים את ההעברה הזאת בין המשרדים זה פוגע ביציבות הטיפול בתחום.

יובל חיו: הנושא השני זה תקצוב: תחום התקצוב גם הוא יש לו זיקה ליציבות.

יובל חיו: ככל שהתקצוב הזה יותר מושתת על הסכמות קואליציוניות כאל ואחרות, כך נחלשת היכולת לטפל בנושא הזה בצורה סדורה ועם תכנון ארוך טווח.

יובל חיו: אין אנחנו אומרים מה גובה התקציב; גובה התקציב צריך להיגזר מהמדיניות ומסדרי העדיפויות.

יובל חיו: אבל אם באמת לתחום הזה יש חשיבות ומצאה הממשלה שצריך לטפל בו, ספק אם התקצוב הקואליציוני צריך להיות התשתית לנושא הזה.

יובל חיו: הרחבת התשתית החקיקתית היא מרכיב שגם הוא נוגע ליציבות וליכולת הטיפול לאורך זמן עם אופק ארוך; הדבר האחרון הוא חיזוק המנהלת בעיקר בתקני הפיקוח – מנהלת חזקה שתוכל לקיים את הפיקוח.

יובל חיו: מדובר במערך מאוד מפוצל, תשומות הפיקוח הן לא פשוטות.

יובל חיו: מבחינה תפעולית לקיים את הפיקוח זאת משימה די מורכבת.

יובל חיו: ארבעת המרכיבים האלה יחד, המענה להם יכול ליצור את התשתית הנאותה והיציבה יותר לניהול הנושא הזה מבחינתנו עם אופק של חמש שנים ועשר שנים קדימה.

יואל חסון: אתה למעשה אומר שבמנהלת עם כוח האדם שקיים היום אין באמת יכולת אמיתית לפקח על אלפי אנשים ששולחים החוצה.

יובל חיו: אני מתבונן על מסקנות מבחינת התקנים והצרכים עוד במסקנות ועדת עברי.

יובל חיו: אני לוקח בסופו של דבר את התקן שנקבע, ואני רואה מה היום מצבה.

יובל חיו: אנחנו רואים שהעקומה פה יורדת.

יובל חיו: בסופו של דבר גם שלושה תקנים חסרים, שייתכן שייושמו לתחום הפיקוח זה מרכיב קרדינלי בתפעול המערך הזה.

יואל חסון: חברת הכנסת חוטובלי, בבקשה.

ציפי חוטובלי: דיברת על הרחבת תשתית החקיקה.

ציפי חוטובלי: בתפקידי כיושבת ראש הוועדה לקידום מעמד האישה בדקתי את זה מכיוון שכמו שאמרת יפה, רוב המשרתות הן בנות.

ציפי חוטובלי: גיליתי כמה דברים בעייתיים: גיליתי שיש הרבה מאוד פונים שלא מקבלים מענה ונופלים בין הכיסאות בנושא השירות הלאומי, כי כרגע זה נראה יותר משהו שבנות דתיות עוסקות בו ופחות נותן מענה לכלל הציבור בישראל.

ציפי חוטובלי: הדבר ההגיוני ביותר הוא חוק שירות אזרחי.

ציפי חוטובלי: יש לי הצעת חוק כזאת, ואני בטוחה שגם כמה מחבריי כאן גם הגישו הצעות חוק כאלה, ובאופן היסטורי הצעות החוק האלה לא עברו.

ציפי חוטובלי: השאלה היא אם יש המלצה שלכם על משרד מסוים שצריך לקחת תחת חסותו את הטיפול המערכתי בנושא הזה.

ציפי חוטובלי: כלומר האם צריך להחזיר את זה למשרד החינוך, האם צריך שיעמוד שר בראש המערך הכולל הזה שהוא לא שר ייעודי לתחום אחר.

ציפי חוטובלי: מה ההצעה שלכם בעניין הממשלה?

ציפי חוטובלי: דיברתם על תקציבים ודיברתם על חקיקה.

יובל חיו: אני רק אומר לך שסידור התפקידים בתוך הממשלה הוא כבר חורג מתחום העבודה המקצועית של מבקר המדינה - -

גאלב מג'אדלה: זה לא סמכות מבקר המדינה, עם כל הכבוד.

גאלב מג'אדלה: מבקר המדינה יקבע לנו- -

יוחנן פלסנר: זה בוועדה לביקורת המדינה.

גאלב מג'אדלה: זה לא בסמכות מבקר המדינה, עם כל הכבוד.

יואל חסון: זאת מסקנה שאנחנו יכולים להגיע אליה.

גאלב מג'אדלה: מבקר המדינה יכול להמליץ על מקצועיות, הוא לא יכול להמליץ על משרד הביטחון או על משרד החינוך או על משרד המדע והטכנולוגיה- -

ציפי חוטובלי: - - - שר ייעודי?

יובל חיו: שני מרכיבים לתשובתי: האחד הוא שבמשרד מבקר המדינה סידור העבודה הוא כבר בתחום המדיניות וההחלטה של הממשלה; יחד עם זאת נכון יהיה להפנות בהקשר הזה להתייחסויות – אם היו כאלה – של ועדות ציבוריות או של ועדת עברי או למסמכים אחרים שאמרו מיהו המשרד הממשלתי שראוי שיתפעל את הנושא הזה.

יובל חיו: זה סרגל שלאורו אנחנו יכולים להתייחס, אבל לא לתכנון הנושא.

יואל חסון: שירות אזרחי, בקצרה.

לאה עוזיאל: השירות האזרחי הוא של תלמידי ישיבות והוא אורך שנה.

לאה עוזיאל: שנה של שירות אזרחי פוטרת את תלמיד הישיבה מחובת שירות סדיר.

לאה עוזיאל: השירות האזרחי החל לפעול בתחילת 2008 עם הקמת מנהלת השירות.

לאה עוזיאל: בסוף 2009 הוא התרומם מעט מאוד – מספר משרתי השירות האזרחי עמד על כ-1,000 משרתים.

לאה עוזיאל: למיטב הידוע לנו, כיום זה כ-1,400.

לאה עוזיאל: השירות הוא חדש, והמשרתים הפוטנציאליים לא מכירים אותו, ולמרות זאת אין להם מספיק מידע מוסמך ועדכני על השירות האזרחי.

לאה עוזיאל: עוד מצאנו שבמנהלת השירות ובגוף המתפעל אין נהלים מוסדרים בעניין תנאי העבודה של המשרתים, והם עצמם לא יודעים בדיוק מהם תנאי העבודה שלהם.

לאה עוזיאל: לפי החוק, השירות האזרחי הוא למטרות מסוימות – בריאות, רווחה וקליטת עלייה- -

קריאה: חינוך ורפואה.

לאה עוזיאל: חינוך, לא.

לאה עוזיאל: המטרה של חינוך אינה נמצאת בין המטרות של השירות האזרחי.

לאה עוזיאל: למרות זאת מצאנו שכ-40% ממשרתי השירות האזרחי עושים את השירות שלהם בתחום של חונכות ושל חינוך מיוחד.

אורי מקלב: בדקתם גם למה אין שירות בחינוך?

אורי מקלב: למה יש אפליה בין שירות לאומי לשירות אזרחי?

לאה עוזיאל: סרגל העבודה שלנו הוא החוק.

לאה עוזיאל: אנחנו לא בודקים למה כך או אחרת.

יוחנן פלסנר: זאת אומרת, לפי האופן שבו את בוחנת את זה, השירות במסגרות של החינוך וחונכות הוא לא חוקי?

יובל חיו: אני אבהיר בעניין: בהתחלה בהצעת החוק נכלל מרכיב החינוך.

יובל חיו: הגוף המחוקק, קרי הכנסת, מצאה לנכון להוציא את המרכיב הזה מתוך החוק.

יובל חיו: זה דבר החקיקה.

יובל חיו: אנחנו בוחנים את זה לאור כך, ואנחנו מוצאים שיש הפעלה נרחבת ביותר בתחום החינוך.

יובל חיו: בזהירות הראויה אנחנו מציעים שייבחן הנושא הזה, בעיקר מה מהות ההפעלה הזאת.

יובל חיו: אנחנו לא אומרים שאין ממד בתחום החונכות שאפשר ליצור לו זיקה לרווחה, למשל, אבל צריך לקבוע קריטריונים.

יובל חיו: מרגע שהמחוקק קבע שהחינוך יהיה בחוץ, ויש לנו מערך של הפעלת חונכות שבבסיסו הוא מערך בתחום החינוך, הדבר הזה טעון בדיקה ובירור.

יוחנן פלסנר: למה אתה כל כך זהיר בדברים?

יובל חיו: אני זהיר כי במהותו משרד מבקר המדינה - - -

יוחנן פלסנר: אתה אומר שיש חוק, ו-40% מועסקים בתחום הזה, אז התשובה לשאלה אם זה לא חוקי היא - - - או לא?

יובל חיו: נטענה בפנינו טענה שגם במרכיב של חונכות יש היבטים שיש להם זיקות לתחום הרווחה.

יואל חסון: השתכנעת בזה?

קריאה: זה אך ורק במוסדות רווחה.

יובל חיו: כשראינו גם את ההיקפים וגם התבוננו על מאפיינים פרטניים כאלה ואחרים, בסופו של דבר אמרנו שהדבר הזה טעון בדיקה, וגם אם מוצאים לנכון שצריכה להיות הפעלה כזאת צריך לקבוע קריטריונים מאוד מפורטים לעניין הזה, בעיקר לאור העובדה שהמחוקק בחר להוציא את התחום הזה החוצה.

אורי מקלב: על מה מדובר – על מוסדות חינוך או על מוסדות רווחה?

דניאל הרשקוביץ: על מוסדות רווחה.

אורי מקלב: המוסדות האלה הם רווחה או חינוך?

אורי מקלב: למה זה נקרא העסקה בחינוך?

אורי מקלב: מדובר על מוסדות המוכרים על-ידי הרווחה?

קריאות: כן.

יואל חסון: זה לא משנה, יש גם מוסדות חינוך שמוכרים על ידי הרווחה שמקיימים פעילות רווחה.

יובל חיו: אנחנו סבורים שההבחנה הפורמלית הזאת מול היקף ההפעלה ומאפייני ההפעלה הפרטנית טעונה בחינה.

יואל חסון: תכף נקבל תשובות מהשר וצוותו.

יואל חסון: נמשיך.

לאה עוזיאל: השירות האזרחי עצמו, לפי החוק, צריך להיות בן 40 שעות שבועיות.

לאה עוזיאל: אפשר לחלק את זה על פני שנתיים, ואז זה 20 שעות כל השנה.

לאה עוזיאל: אנחנו מצאנו מקרים, בעיקר בתחום החונכות, שמשרתים מארחים בבתיהם חניכים בסופי שבוע.

לאה עוזיאל: האירוח הוא של 36-24 שעות, ואת כל השעות האלה הם רושמים כשעות של שירות, וכך הם מכסים שבוע של פעילות בשירות אזרחי.

לאה עוזיאל: עוד מצאנו שבתקופת החופשה חונכים שנמצאים בפנימיות יש פעילות של מספר ימים, רושמים 24 שעות ביממה כשעות שירות, ובעצם בפרק זמן של ימים ספורים הם גומרים שירות אזרחי של חודש ימים.

יוחנן פלסנר: מתוך כמה מקרים שבדקתם ראיתם כל מיני מקרים בעייתיים?

לאה עוזיאל: מצאנו כמה מקרים.

יוחנן פלסנר: אבל כמה בדקתם?

יוחנן פלסנר: הרי לא בדקתם את כל 1,300 המתנדבים.

לאה עוזיאל: בדקנו מתחום מסוים, בתוך אלה שנמצאים בתחום החונכות, שהם מאות בודדות של משרתים.

לאה עוזיאל: בתקופה שאנחנו ערכנו את הביקורת היו כ-1,000 משרתים בשירות האזרחי, אז התופעה היא משמעותית.

יוחנן פלסנר: אמרת שיש מאות בתחום החונכות, ואתם לא בדקתם את כל המאות, אז מתוך האוכלוסייה שנבדקה כמה תופעות שהעלו סימני שאלה ראיתם?

לאה עוזיאל: עשרות.

יוחנן פלסנר: בדקתם עשרות וגיליתם עשרות תופעות?

לאה עוזיאל: בדקנו עשרות, וגילינו מתוכם- - -

יואל חסון: השאלה היא מה אחוז הבעייתיות שקיבלתם?

לאה עוזיאל: לא קטן.

לאה עוזיאל: אני לא זוכרת בדיוק את השיעור, אבל לא היו מקרים בודדים.

יוחנן פלסנר: מעל חצי?

יובל חיו: מאחר שאין בתוך הדוח פילוח עם אחוזים לא נאמר כרגע נתון- -

יוחנן פלסנר: סדר גודל.

יוחנן פלסנר: אתם לא עובדים מטעם עצמכם, אתם מקבלים משאבים של המדינה כדי לבדוק.

יובל חיו: בוא נאמר שאם היה מדובר במקרים ספורים הנושא לא היה מוצא את ביטויו בדוח.

יוחנן פלסנר: אז מה סדר הגודל?

יוחנן פלסנר: עשרות אחוזים מתוך מי שנבדק?

יוחנן פלסנר: הרבה מעל מחצית?

יוחנן פלסנר: תן לנו סדר גודל של התופעה.

יוחנן פלסנר: אתם לא מתעדים איך אתם בודקים.

אורי מקלב: אני אומר לכם שזה בודדים, באחריות.

יוחנן פלסנר: הוא אומר אחרת.

אורי מקלב: גם העסקת קרובי משפחה זה שניים מתוך מאה מוסדות.

אורי מקלב: אתם גם מבקרים שניים, זה זכותכם.

אורי מקלב: אבל זה טוב שאתם לא כותבים אחוזים.

יוחנן פלסנר: למה זה טוב?

יובל חיו: לא, זה לא טוב- -

יוחנן פלסנר: הם צריכים לתעד את הבדיקות שלהם ולהגיד כמה מקרים בעייתיים יש באוכלוסייה מסוימת.

יוחנן פלסנר: כמה בדקו, כמה בעיות יש.

יוחנן פלסנר: זה התפקיד שלכם.

אורי מקלב: אני לא חושב שזה נכון.

אורי מקלב: הם צריכים לבדוק תופעה, וטוב שהם עושים ככה.

יוחנן פלסנר: אבל זאת לא אומנות אימפרסיוניסטית.

יוחנן פלסנר: תביא נתונים.

יואל חסון: חבר הכנסת פלסנר.

אורי מקלב: ועדת המשנה- - -

יוחנן פלסנר: אין לך רשות דיבור, אדוני.

יוחנן פלסנר: אנשי מבקר המדינה בוחרים את תשובותיהם, זאת זכותם.

יוחנן פלסנר: זאת התשובה שלהם.

יוחנן פלסנר: אי אפשר להמשיך לשאול ולשאול- -

יוחנן פלסנר: אדוני היושב ראש, השאלה היא אם יש נתונים שיחלוק אותם איתנו.

יואל חסון: הוא לא רוצה לחלוק אותם איתנו.

יוחנן פלסנר: אתה לא רוצה לחלוק איתנו את הנתונים?

יואל חסון: הוא לא אומר את זה, אבל גם זכותו לא לחלוק.

יובל חיו: נבדקו בסך-הכול עשרות בודדות של מקרים, ומתוכם הועלו מקרים.

יובל חיו: אני לא רוצה להצביע על מספר ספציפי כי המספר לא מופיע כרגע בדוח, וזה מחייב בדיקת השלמה.

יובל חיו: זה יכול להיות שמונה, עשרה, חמישה עשר – אלה סדרי הגודל.

יובל חיו: לנו חשוב העיקרון.

יובל חיו: מרגע שהדבר הזה קיים – והוא קיים לא במקרה בודד חריג – הוא טעון התמודדות, הוא טעון הסתכלות של הגוף המבחין קודם כול כדי לבחון אם הדבר מקובל עליהם או לא, והאם זה עולה בנורמות שלהם או לא.

יובל חיו: אנחנו יודעים שהמנהלת בחנה את הנושא הזה לאחר שהעלינו אותו.

יובל חיו: אני לא יודע מה היא סיכמה בסופו של דבר בנושא, אבל היא בחנה אותו, וזאת באמת שאלה, האם אנחנו לוקחים את מודל סוף השבוע ומייתרים את העבודה השיטתית של שמונה שעות יומיות, זאת שאלה חשובה.

יואל חסון: מכיוון שחבר הכנסת פלסנר שואל בידע רב שאלות חשובות כי הוא גם עוסק בוועדת משנה של ועדת חוץ וביטחון בנושא השירות האזרחי, אני מבקש, חבר הכנסת פלסנר, כל מידע שתבקש אני בטוח שמשרד מבקר המדינה יעמיד לרשותך גם בפגישה וגם בניירת.

יואל חסון: אני מבקש מכם לעשות את זה.

יובל חיו: בהחלט.

אורי מקלב: אני רוצה להתייחס לכך ולהציע להקים ועדת משנה לביקורת המדינה בעניין השירות האזרחי.

אורי מקלב: שם ידונו באחוזים ויבררו באמת- -

יואל חסון: לא, לא- -

יוחנן פלסנר: מה רע בלברר?

אורי מקלב: קיבלת תשובות- -

יוחנן פלסנר: זה התפקיד שלנו.

אורי מקלב: כן.

יוחנן פלסנר: יפה מאוד, תודה שאתה מסכים איתי.

אורי מקלב: - - -

יואל חסון: אתה יודע, זה מדהים, כל פעם אתה מגלה כמה כל אחד עושה את תפקידו כהלכה; תפקידנו לברר, תפקידך להגן – הכול בסדר.

יוחנן פלסנר: תפקידנו לברר, תפקידך לנסות למנוע את הבירור.

אורי מקלב: - - -

יואל חסון: אני אמרתי את זה בעדינות – "להגן".

אורי מקלב: - - - תמיד.

יואל חסון: ככה יצא שישבתם אחד מול השני?

יואל חסון: זה תוכנן?

אורי מקלב: במקרה.

גאלב מג'אדלה: מקלב, בוא לידי.

גאלב מג'אדלה: לידי הוא לא יפנה אליך שום דבר.

לאה עוזיאל: בהמשך לליקוי הקודם מצאנו שאין מערך פיקוח אפקטיבי על העסקת המשרתים של השירות האזרחי.

לאה עוזיאל: המנהלת העבירה חלק מפעולות הפיקוח והבקרה לידי הגוף המתפעל שהוא גוף בעל אוריינטציה כלכלית.

לאה עוזיאל: עוד מצאנו שמשרתי השירות האזרחי לא הוכשרו לתפקידם טרם התחלת השירות, אלא למדו תוך כדי השירות.

יוחנן פלסנר: את יכולה להסביר מה זה "אין מערך פיקוח אפקטיבי"?

לאה עוזיאל: מערך הפיקוח הוא מערך הפיקוח של מנהלת השירות האזרחי-לאומי.

לאה עוזיאל: מצאנו שעקב בעיות של מחסור בעובדים מערך הפיקוח שלהם חלש מאוד.

יוחנן פלסנר: מה כולל מערך פיקוח אפקטיבי שאין במערך הזה?

יוחנן פלסנר: מה חסר לך?

לאה עוזיאל: קודם כול מערך הפיקוח בעצם הופרט.

לאה עוזיאל: הוא הופרט מידי המדינה והועבר לגוף בעל אוריינטציה כלכלית.

יוחנן פלסנר: זה עדיין לא אומר שהוא לא טוב.

לאה עוזיאל: שנית, עובדה היא שמצאנו מקרים כמו אלה שהצגתי קודם של העסקה של 36 שעות ברצף.

לאה עוזיאל: אלה דברים שמערך הפיקוח לא ראה אותם.

יואל חסון: גברת עוזיאל, אנחנו משווים את השירות האזרחי לסוג של אלטרנטיבה לשירות צבאי.

יואל חסון: בשירות צבאי יש קריטריונים מאוד ברורים מי הולך לאן, יש היררכיה מסוימת – סיירות, יחידות רגילות, יחידות מיוחדות – בתוך השירות האזרחי יש גם חלוקה כזאת של מקומות שנחשבים אטרקטיביים יותר או אטרקטיביים פחות?

יואל חסון: מי קובע מי נשלח לאן?

יואל חסון: האם יש סטנדרט או אולי המקורבים לצלחת הולכים למקום הטוב, ומי שפחות מקורב נדחק למקומות פחות טובים?

נסים זאב: צלחות יש רק בקדימה.

יואל חסון: מצאתם קריטריונים כאלה?

לאה עוזיאל: לא.

יואל חסון: תודה.

יואל חסון: זהו?

לאה עוזיאל: כן.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, אני מאוד מצטער, עשיתם טררם כזה גדול, כמעט הר געש, על השירות האזרחי ביישוב הערבי, ואני לא שמעתי על זה מילה אחת.

יואל חסון: אז תגיד תודה, מה אתה רוצה?

גאלב מג'אדלה: מה "תודה"?

נסים זאב: סימן שהכול טוב.

גאלב מג'אדלה: לא, אנחנו רוצים לשמוע.

יואל חסון: אבל אין להם.

גאלב מג'אדלה: מתוך 1,400- -

יואל חסון: תשאל אחר כך שאלות ספציפיות.

יואל חסון: השר תכף יציג את הפעילות הכללית, ואתה תשאל ותעלה את הנקודות שאתה רוצה להעלות.

יואל חסון: הם בחרו מה להגיד.

גאלב מג'אדלה: סלח לי- -

יואל חסון: אתה לא יכול להכריח אותם מה להגיד.

גאלב מג'אדלה: אני לא מכריח אותם, אני שואל שאלה: השירות האזרחי נועד כמעט כולו לאוכלוסייה הערבית- -

יוחנן פלסנר: לא, לא.

קריאות: לא, רק לחרדים.

שר שלום ג'רבי: ברשותך, אדוני היושב ראש, רק להסביר.

שר שלום ג'רבי: סליחה שלקחתי את רשות הדיבור, אבל אני רוצה להסביר: על-פי חוק, הכותרת של השירות האזרחי מדברת על המגזר החרדי, והשירות הלאומי מדבר על המגזר הערבי והיהודי.

שר שלום ג'רבי: כשהיא דיברה על שירות אזרחי היא דיברה על החרדים.

שר שלום ג'רבי: נכון שהיו צריכים להתייחס למגזר הערבי שיש שם דברים נהדרים שאנחנו עושים – מהפכה גדולה בעזרתך הרבה.

שר שלום ג'רבי: אני אתייחס לזה אחר כך.

יואל חסון: אבל זה בא במסגרת השירות הלאומי?

שר שלום ג'רבי: במסגרת השירות הלאומי, נכון.

יואל חסון: יפה, לא בשירות האזרחי.

ניצן הורוביץ: למה ההגדרה הכפולה?

שר-שלום ג'רבי: זה על-פי חוק.

שר-שלום ג'רבי: אלה שני מסלולים שונים, ואני אתייחס לזה, חבר הכנסת הורוביץ.

נסים זאב: אם אתה רוצה את החרדים אל תקרא לזה "שירות לאומי".

יוחנן פלסנר: אם אני רוצה את האזרחי הערבים, איך לקרוא לזה?

יואל חסון: חברים, אני מבקש.

גאלב מג'אדלה: אדוני היושב ראש, יש כאן משהו לא ברור.

גאלב מג'אדלה: אני בממשלה הקודמת הגשתי הסתייגות לגבי השירות ביישוב הערבי, ובמקום לקרוא לשירות "לאומי", לקרוא לשירות "אזרחי".

גאלב מג'אדלה: ההסתייגות התקבלה, והמילה "שירות אזרחי" הוזכרה בפעם הראשונה רק בממשלה של אולמרט לפני ההסתייגות שלי.

גאלב מג'אדלה: אני אמרתי להם שזה שירות אזרחי, והאלוף דוד עברי קיבל את ההסתייגות שלי וכך גם ראש הממשלה והממשלה.

גאלב מג'אדלה: עכשיו אתם אומרים לי שהשירות האזרחי נועד לחרדים?

גאלב מג'אדלה: אני ערערתי על השם לחרדים?

יואל חסון: העלית שאלה, תקבל עליה תשובה.

יואל חסון: הבנתי.

גאלב מג'אדלה: הפרוטוקול של הממשלה קיים.

גאלב מג'אדלה: היו לי עוד חמש הסתייגויות, לא רק זה.

גאלב מג'אדלה: אני הייתי שר, ועכשיו אתם מספרים לי שהשירות מיועד לחרדים?

יואל חסון: טוב, השתנתה הממשלה, יכול להיות ששינו את המדיניות.

גאלב מג'אדלה: לא השתנתה הממשלה, זה חוק.

יואל חסון: קודם כול השתנתה הממשלה.

ניצן הורוביץ: זאת נקודה חשובה כי יש פה עניין מהותי, זאת לא סתם מילה.

גאלב מג'אדלה: זה חוק.

גאלב מג'אדלה: אני הגשתי את הערעור.

גאלב מג'אדלה: קודם כול זה בהתנדבות, אחר כך זה ביישוב הערבי בכפר עצמו, ושלישית זה בתחומי החינוך, הרווחה והבריאות.

גאלב מג'אדלה: התקבלו חמש הסתייגויות שלי, ועכשיו אתם אומרים לי שזה היה מיועד לחרדים?

גאלב מג'אדלה: אני לא ייצגתי את החרדים.

יואל חסון: חבר הכנסת מג'אדלה, הנקודה ברורה, נצטרך גם אותה להבהיר.

גאלב מג'אדלה: זה לא מהותי לדיון היום כי זה לא שייך למבקר המדינה.

גאלב מג'אדלה: אבל תגידו לנו, בבקשה, כמה דברים- -

יואל חסון: הם יגידו אם תיתן להם.

גאלב מג'אדלה: - - מתוך 1,400 כמה ערבים יש.

גאלב מג'אדלה: כל הדברים האלה שהם הסתייגויות שלכם, עד כמה שאני יודע מבדיקה שלי – כי הנושא חשוב לי ואני עוקב אחריו – כל מה שאתם אומרים לגבי 36 שעות וכדומה לא קיים ביישוב הערבי.

גאלב מג'אדלה: אני לא מבקר המדינה, אז תגידו לנו לפחות כמה ערבים יש מתוך 1,400 מתנדבים, כמה בנים, כמה בנות.

גאלב מג'אדלה: למיטב ידיעתי, הרוב בנות- -

יואל חסון: בסדר, אבל תן למשרד להציג את זה וניגע בנקודות הבעייתיות.

גאלב מג'אדלה: אתה דן עכשיו בדוח המבקר, לא במשרד.

יואל חסון: בסדר, אבל אני רוצה לשמוע את השר.

יואל חסון: הוא יתייחס לכל העניינים ויענה גם לנקודות שלך.

גאלב מג'אדלה: בכבוד.

יואל חסון: סדר הדיון הוא כזה: אנחנו צריכים לסיים את הדיון הזה ב-11:00 בכל מצב.

יואל חסון: לכן יש לנו זמן מאוד מוגבל, ולכן יהיה דיון המשך לדיון הזה.

יואל חסון: אם יש סיכומי ביניים, אני עדיין לא יודע, זה תלוי בהתפתחויות וגם חברי הכנסת יכולים להעיר פה הערות.

יואל חסון: אבל מה שבטוח הוא שיהיה דיון המשך, כך שאף אחד לא ירגיש שהוא פספס הזדמנות להתייחס או להיות מעורב ולהשפיע בסיכום הדיון.

יוחנן פלסנר: דוח ביניים.

יואל חסון: לא, סיכום ביניים.

יואל חסון: אדוני השר, נשמח לשמוע התייחסות לדוח המבקר, לא רק למה שנאמר כאן וגם התייחסות לשאלות חברי הכנסת, אם תרצה.

דניאל הרשקוביץ: קודם כול, אולי היה יכול להיות מובן לא נכון מהערות ביניים, אז אגיד שיש לנו, כמובן, הערכה רבה לעבודה של מבקר המדינה, והביקורת שנעשתה היא נר לרגלנו כאשר אנחנו באים לקבוע את נהלי העבודה.

דניאל הרשקוביץ: אני אתחיל מנקודה שהיא לכאורה לא עניינו של המבקר, אבל המבקר העלה אותה.

דניאל הרשקוביץ: זאת נקודה חשובה מהותית, אבל היא מצביעה, לפי נקודת הראות שלי, בכיוון הפוך.

דניאל הרשקוביץ: הערה שהועלתה כאן היא לגבי העברות ידיים של המנהלת ממשרד למשרד ומאחריות לאחריות.

דניאל הרשקוביץ: בעולם הפוליטי נעשו צעדים דרסטיים יותר.

דניאל הרשקוביץ: חבר הכנסת גאלב מג'אדלה שעזב זה עתה היה קודמי במשרד המדע, התרבות והספורט.

דניאל הרשקוביץ: המדינה משיקולים- -

ניצן הורוביץ: מקצועיים.

דניאל הרשקוביץ: אני אמשיך את הקו הציני שהתחילו בו חבריי קודם – שיקולים מקצועיים גרידא, וקבעה לפצל אותו למשרד המדע והטכנולוגיה ולמשרד התרבות והספורט.

דניאל הרשקוביץ: זה כמובן, שינוי הרבה יותר דרמטי מאשר להעביר את המנהלת כמו שהיא מאחריות של שר אחד לשר שני.

דניאל הרשקוביץ: קודם היה השר עמי אילון ועכשיו השר דני הרשקוביץ.

דניאל הרשקוביץ: שם ממש פיצלו את המשרד עם כל המשמעויות, וזה דבר כל מיני דברים אחרים.

דניאל הרשקוביץ: אלה דברים פוליטיים.

יוחנן פלסנר: אתה מצדד בתופעה של פיצולי משרדים כתופינים פוליטיים?

דניאל הרשקוביץ: חבר כנסת פלסנר, יש דבר אחד שאני רוצה להבהיר.

דניאל הרשקוביץ: מטבע הדברים כל מפלגה רוצה לקבל אחריות על משרדים מסוימים, אבל הדרישה הייתה לא ברמה של "תופינים".

דניאל הרשקוביץ: השירות הלאומי לא נולד אתמול, אלא לפני למעלה מ-40 שנה- -

קריאה: בדיוק לפני 40 שנה.

דניאל הרשקוביץ: - - יש לו מסורת ארוכת שנים של אלפי בנות – כ-12 אלף בנות.

דניאל הרשקוביץ: כאשר הוקמה המנהלת, תחת אותן כנפיים שמו את השירות הלאומי יחד עם דבר חדש שהתחילו בו – השירות האזרחי לסקטורים אחרים.

דניאל הרשקוביץ: שני הסקטורים החדשים שנכנסו הם החרדים ובני המיעוטים.

דניאל הרשקוביץ: יש גם כאלה שהצבא לא לוקח מסיבות אחרות, לאו דווקא בנות דתיות – זה יכול להיות נוער בסיכון, נכים וכדומה.

דניאל הרשקוביץ: הקימו מנהלת, אבל לצערנו, בתקופה הקצרה שהייתה מנהלת מאחר שאנשים שניווטו את הדברים האלה, החל מהרמה המיניסטריאלית עד לרמת השטח, היו אנשים נעדרי ניסיון בנושא השירות הלאומי, והדבר הזה פגע.

דניאל הרשקוביץ: דרך אגב, כמעט כל הליקויים שהוזכרו פה מתייחסים לתקופה שהמנהלת הייתה במשרד ראש הממשלה תחת אחריותו של השר עמי איילון.

דניאל הרשקוביץ: חלק מהדברים האלה הם תוצאה של חוסר ניסיון של אותם דברים- -

יוחנן פלסנר: - - -בסוף 2009.

דניאל הרשקוביץ: אבל הליקויים לא צמחו בסוף 2009.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו ראינו בעיניים כלות איך מפעל נהדר נפגע מכיוון שהוא עבר לידיים אחרות.

דניאל הרשקוביץ: ביקשנו אחריות על הדבר הזה מתוך הרגשת מחויבות גדולה לשירות הלאומי.

דניאל הרשקוביץ: היו כאלה שניסו לתקוף אותנו אישית מכיוון שטענו שאנחנו רוצים את הנושא הזה מסיבות סקטוריאליות מאחר שמדובר בבנות דתיות-לאומיות.

דניאל הרשקוביץ: אני הבהרתי לא אחת בהרבה פורומים, כולל במועצה הציבורית, שהאינטרס העיקרי שלי ברצון להיות אחראי על השירות האזרחי-הלאומי הוא לא בגלל הבנות הדתיות-לאומיות.

דניאל הרשקוביץ: השירות הלאומי לבנות הדתיות-לאומיות זה עסק שעובד.

דניאל הרשקוביץ: תמיד אפשר לשפר, אבל בסך הכול כבר אמרנו שבמשך 40 שנה זה עסק שעובד.

דניאל הרשקוביץ: האתגר מבחינתי הוא אותם מגזרים שהוכנסו עכשיו – החרדים ובני המיעוטים.

דניאל הרשקוביץ: אני רואה בזה משימה ציונית ראשונה במעלה.

דניאל הרשקוביץ: מבחינתי אנחנו כמובן יכולים להשתמש בניסיון שצברנו, ואגב, כפי שיינתן פה בדיווח על-ידי אנשים שבפועל מנהלים את המנהלת, כולל מנהל המנהלת והמנהל הקודם.

דניאל הרשקוביץ: הדברים האלה גם באים לידי ביטוי במספרים לגבי העדיפות שנתנו לקידום המגזרים האלה בתנאים הקיימים.

דניאל הרשקוביץ: הדרישה מהבחינה הזאת הייתה עניינית, וכפי שכבר יצביעו כאן, חלק גדול מהליקויים הם הודות לאצבע המדריכה של מבקר המדינה.

יוחנן פלסנר: גם המיקום של המנהלת במשרד ראש הממשלה היה ענייני, כי זה משרד רוחבי שאמור לפתוח- - -

דניאל הרשקוביץ: חבר הכנסת פלסנר- - יוחנן פלסנר: יכולת לבקש שזה יישאר במשרד ראש הממשלה.

דניאל הרשקוביץ: לא ראש הממשלה היה אחראי, היה שר אחראי.

דניאל הרשקוביץ: גם מדע וטכנולוגיה זה מאוד רוחבי.

דניאל הרשקוביץ: מי שלא יודע לכל משרד ממשלתי, על-פי חוק, יש מדען ראשי.

דניאל הרשקוביץ: אמנם לא כולם עומדים בזה, אבל זה עניין אחר.

דניאל הרשקוביץ: כל המדענים הראשיים מהווים פורום ששר המדע והטכנולוגיה עומד בראשו.

דניאל הרשקוביץ: לכן יש כאן עניין רוחבי, והראייה שלי בתור שר היא, ללא ספק, רוחבית.

דניאל הרשקוביץ: אני חוזר ואומר שחלק גדול מהליקויים האלה היו בתקופה שזה היה במשרד ראש הממשלה, אם לא כל הליקויים.

יואל חסון: האחריות לתיקון היא על השר המכהן.

דניאל הרשקוביץ: בוודאי.

דניאל הרשקוביץ: לכן אמרתי שהשתמשנו, ללא ספק, בדוח הביניים שקיבלנו מהמבקר כי הדברים האלה עוזרים לנו לתקן את הליקויים.

דניאל הרשקוביץ: אני אתייחס למעט דברים ואת היתר אשאיר לאנשי המקצוע.

דניאל הרשקוביץ: בנושא של חוסר איוש של תקנים – יעקב עמר היה במשך תקופה מסוימת ממלא מקום ראש המנהלת ואחר כך שר-שלום ג'רבי שהוא היום ראש המנהלת.

דניאל הרשקוביץ: לתדהמתנו, אנשים שקיבלו את המנהלת גילו שיש תקנים לא מאוישים, וכשהם פנו לנציבות שירות המדינה לאייש את אותם תקנים לא מאוישים התשובה הייתה שהמנהלת הקודמת לא ראתה צורך לאיישם, ולכן לא מאשרים להם.

דניאל הרשקוביץ: זאת התשובה שהייתה פחות או יותר.

דניאל הרשקוביץ: יש בעיות נוספות במשרדים אחרים.

דניאל הרשקוביץ: מאז אנחנו נלחמים, וכבר הוספו תקנים מעבר לתקנים הפורמליים.

דניאל הרשקוביץ: יש עדיין שלושה תקנים שלא תלויים בנו, אלא תלויים במשרד אחר, והדברים האלה יובהרו.

דניאל הרשקוביץ: יש הערה אחת שמתייחסת לפעילות ישירה שלי בנושא הכרה בעמותה לשינוי חברתי.

דניאל הרשקוביץ: העליתם הערה שלא ניתנה הכרה בזמן.

דניאל הרשקוביץ: זמן קצר אחרי שנכנסתי לתפקידי כשר אמרו לי שאני צריך לחתום על הכרה בעמותה.

דניאל הרשקוביץ: מאחר שאין לי הניסיון הפוליטי הרב כמו של חבריי פה באולם, ולכן אפילו עדיין לא יכולתי לפתח את אותה ציניות, שאלתי את הייעוץ המשפטי של המשרד מה לעשות – האם כשר אני חייב לחתום כחותמת גומי – והייעוץ המשפטי במשרדי ייעץ לי לתת הכרה זמנית של שישה חודשים או תשעה חודשים כי בראייה שלהם השר אינו חותמת גומי.

דניאל הרשקוביץ: אם הוא חותמת גומי, זה בסדר, אבל צריך להיות לו שיקול דעת במתן הכרה.

דניאל הרשקוביץ: לכן כדי לא לפגוע בפעילות העמותה ייעצו לי לתת הכרה זמנית, ובתום הזמן הזה לתת הכרה קבועה.

דניאל הרשקוביץ: כך נהגתי.

דניאל הרשקוביץ: מסתבר, שדעתו של מבקר המדינה הייתה שונה בנושא הזה.

דניאל הרשקוביץ: דעתו הייתה שברציפות השלטונית אכן הייתי צריך לנהוג כחותמת גומי.

דניאל הרשקוביץ: בכל מקרה, פעילותה של העמותה לא נפגעה, ומיד כשקיבלתי את חוות דעתו של מבקר המדינה בנושא הזה הוצאתי את ההכרה הקבועה לעמותה.

דניאל הרשקוביץ: פה נהגנו לפי ההבנה שלנו.

דניאל הרשקוביץ: חלק גדול מהבעיות שעלו כאן, וגם היא אחת הסיבות שביקשנו את המנהלת, היא העובדה שהמנהלת עצמה פועלת כמעט ללא תקציב מעבר לתקציב האדמיניסטרטיבי.

דניאל הרשקוביץ: למנהלת אין כמעט תקציב לתקני שירות לאומי.

דניאל הרשקוביץ: תקני שירות לאומי – כ-13,000 – הם תקנים נרכשים.

דניאל הרשקוביץ: רובם נרכשים על-ידי משרדים ממשלתיים, חלקם על-ידי גופים ועמותות שונות; לרשות המנהלת עומדים כ-1,078 תקנים.

יוחנן פלסנר: בקרב האוכלוסייה החרדית אין מגבלת תקנים.

דניאל הרשקוביץ: זה נכון.

יוחנן פלסנר: אתה מדבר על השירות הלאומי של הבנות?

דניאל הרשקוביץ: על שירות לאומי בכלל.

דניאל הרשקוביץ: בינתיים אמרו לנו להפעיל מתוך 1,078 את החרדים ואת הערבים.

דניאל הרשקוביץ: העובדה שהתקנים האלה הם תקנים נרכשים על-ידי משרדי ממשלה באמת יוצרת את הקשיים שדיברו עליהם כאן, למשל, ביכולת שלנו לתכנן.

דניאל הרשקוביץ: כי הכול תלוי – "ברצותו מאריך, ברצותו מקצר".

דניאל הרשקוביץ: משרד ממשלתי יכול להגיד שהוא לא מקצה תקנים או למשל, הועלתה שאלת התעדוף.

דניאל הרשקוביץ: הוא אומר, אני מוכן לתת לקנות תקנים אבל אני דורש שהתקנים האלה יהיו במקום א', ב' ו-ג'.

דניאל הרשקוביץ: מאחר שהכסף אצלו אין לי שום דרך לכפות עליו תעדוף.

דניאל הרשקוביץ: הדבר הזה באמת יוצר בעיה.

דניאל הרשקוביץ: הבעיה העיקרית, כפי שהוצגה כאן, שהמעסיק הגדול ביותר של תקני שירות לאומי זה משרד החינוך.

דניאל הרשקוביץ: אבל נתח גדול מן הכספים הועברו מכספים קואליציוניים של הבית היהודי.

דניאל הרשקוביץ: הדבר הזה בכלל נראה לנו אבסורד, אבל הוא גם מראה את המחויבות שלנו.

דניאל הרשקוביץ: צריך להבין, אלה כספים שמיועדים בסך הכול לממן פעולות למען הכלל, למען החברה.

דניאל הרשקוביץ: הנהנים שלו זה לא הציבור הדתי-לאומי.

דניאל הרשקוביץ: אגב, כאן יש שינוי, כי בתקציב הנוכחי אנחנו בשיתוף פעולה עם משרד החינוך.

דניאל הרשקוביץ: הרבה כספים נתרמו על-ידם, אבל באמת הכנסנו את הדברים לבסיס התקציב, ואנחנו מקווים שאחת ולתמיד החרפה הזאת תוסר.

דניאל הרשקוביץ: זה גרם לנו בעיות בנושא תעדוף ובנושא של מועדי פרסומים של מכרזים מאחר שהכול היה תלוי במשרד, ברגע שאין כספים במשרדים לנו אין שליטה על המועדים.

יובל חיו: אדוני השר, אתה נוגע פה בנקודה מאוד חשובה: על-פי החלטת הממשלה, המנהלת אמורה לשלוט בוויסות.

יובל חיו: אני מבין שבשטח יש פה בעיה להגיע ליישום ההחלטה הזאת.

יובל חיו: זה דבר שצריך לתת עליו את הדעת.

יובל חיו: זאת סוגיה מהותית ויסודית שנוגעת למערך השירות הלאומי.

דניאל הרשקוביץ: אתה צודק.

דניאל הרשקוביץ: בנקודה מסוימת נזכר כאן נושא החקיקה.

דניאל הרשקוביץ: אחד הדברים שניתנת לו עדיפות רבה מאז שאני בתפקיד ובכל המנהלת הנוכחית הוא נושא חוק השירות הלאומי-אזרחי.

דניאל הרשקוביץ: תצהיר החוק כבר הושם, כבר קיבלנו את ההערות של כל המשרדים, כבר עובדים על ההערות של המשרדים.

דניאל הרשקוביץ: הוא אמור להיות מונח על שולחן הממשלה בשבועות הקרובים.

דניאל הרשקוביץ: בין היתר אנחנו מתייחסים גם לנושא הזה, אבל עדיין אני צופה שעתידות להיות בעיות כיוון שהתקציב לא ניתן למנהלת, אלא עובר דרך המשרדים, ואנחנו מקווים שהחוק מתייחס לזה.

דניאל הרשקוביץ: עניין גודלו של השירות האזרחי בחוק טל ידווח על-ידי אנשי המנהלת, רק הייתה כאן הערה בעניין החינוך: אחד הקריטריונים שלנו לדעת האם תקן הוא תקן חינוך או רווחה, האם זה מסוג התקנים שמי שקונה אותם הוא משרד החינוך או משרד הרווחה – למיטב ידיעתי, אלה במסגרת חוק טל שמשרתים במוסדות רווחה, משרתים בתקנים שבאופן נורמלי ממומנים על-ידי משרד הרווחה, לא על-ידי משרד החינוך.

דניאל הרשקוביץ: משרד החינוך לא מממן תקנים מסוג זה.

דניאל הרשקוביץ: אנחנו משתמשים בתקני מנהלת כדי לממן חלק מהדברים האלה.

דניאל הרשקוביץ: אני מעריך שאנשי המנהלת יוכלו לתת פרטים נוספים.

יוחנן פלסנר: מה זאת אומרת "באופן נורמלי"?

יוחנן פלסנר: משרד הרווחה משלים 400 שקל, זה מה שאתה אומר?

קריאה: צרכים של משרד הרווחה.

דניאל הרשקוביץ: לא, אני אבהיר.

דניאל הרשקוביץ: משרד החינוך הוא המעסיק הגדול ביותר של השירות הלאומי.

דניאל הרשקוביץ: הוא אמנם לא הגוף המפעיל, אבל הוא המממן הגדול ביותר של השירות הלאומי, כי יש הכי הרבה תקני שירות לאומי בחינוך.

דניאל הרשקוביץ: משרד הרווחה הוא השני בגודלו, לא?

שר-שלום ג'רבי: להערתו של חבר הכנסת פלסנר, אלה צרכים של משרד הרווחה.

שר-שלום ג'רבי: אני אתייחס לזה.

דניאל הרשקוביץ: משרד הרווחה קונה תקנים.

יוחנן פלסנר: אבל מי משלם?

יוחנן פלסנר: משרד החינוך משלם 400 שקל?

יוחנן פלסנר: לא מובן לי מה זה "באופן נורמלי".

יואל חסון: חבר הכנסת פלסנר, אני מודה לך.

יואל חסון: הדיון הזה יצטרך להמשיך, אנחנו עוברים למצגת.

יואל חסון: אני מקצה למצגת לא יותר משמונה דקות.

יואל חסון: זה מה שיש, ואם אתם רוצים להמשיך אחר כך, תמשיכו.

יואל חסון: אני מבקש לא להלעיט אותנו במידע היסטורי ופרה-היסטורי, אלא לחשוב קדימה.

יוחנן פלסנר: פוליטית גם.

יואל חסון: לא, עניינית.

יואל חסון: גם כשזה עניינית זה עובד טוב.

שר-שלום ג'רבי: תודה רבה, אדוני היושב ראש.

שר-שלום ג'רבי: לפני המצגת אומר תודה רבה קודם כול לאנשי מבקר המדינה.

שר-שלום ג'רבי: אני בסך-הכול ארבעה חודשים בתפקידי כמנכ"ל, וברוך השם, זכינו לעשות מהפכה בארבעה חודשים.

שר-שלום ג'רבי: סליחה אם אני נשמע שחצן, אבל רק מדין העדכונים שצריכים לעשות כאן.

שר-שלום ג'רבי: הדוח הזה הוא מראה המשמשת לתיקון הליקויים.

שר-שלום ג'רבי: זאת תוכנית עבודה נהדרת, ואני באמת מודה לכם על כל הדוח שעשיתם לעניין.

שר-שלום ג'רבי: כל הדוח הזה נעשה לפני כשנה וחצי.

שר-שלום ג'רבי: במשך שנה וחצי נעשו הרבה דברים; יש בעיה קשה של תקנים.

שר-שלום ג'רבי: יש לנו מחסור של שלושה תקנים.

שר-שלום ג'רבי: תקן אחד משרד הרווחה מעכב לנו.

שר-שלום ג'רבי: אני מודה למנחם גרינבלום, מנכ"ל משרד המדע שעזר לנו להתחייב לתת לנו את התקן הזה.

שר-שלום ג'רבי: אני גם רוצה להודות לחבר הכנסת פלסנר בוועדת המשנה של חוץ וביטחון שבזכותו הרבה דברים שהתעכבו התקדמו בזכות הדיונים שלך, חבר הכנסת פלסנר.

שר-שלום ג'רבי: אז אני מודה לך.

שר-שלום ג'רבי: כשנכנסתי לתפקיד הרצתי את התפקיד של דיווח ובקרה.

שר-שלום ג'רבי: אני רוצה לדווח ולשמח את כולם שקיבלנו שמונה הצעות.

שר-שלום ג'רבי: מחר, בעזרת השם, נקבל החלטה איזו חברה תזכה בעניין של דיווח ובקרה, כך שבשבועיים הקרובים כבר ייכנס העניין של דיווח ובקרה, דבר מאוד חשוב כלפי כל הנקודות בדוח.

שר-שלום ג'רבי: אנחנו גם סיימנו את עבודה על מערכת מחשוב חדשה שגם היא תיתן לנו מענה לדיווח ולבקרה.

שר-שלום ג'רבי: בשבועיים האחרונים חתמתי על הסכם עם חברת "רותם אסטרטגיה" שתיתן לנו גם בצורה מסודרת תוכנית אסטרטגית למנהלת עם יעדים שנתיים ורב-שנתיים כדי לראות שוב שהעבודה תתנהל כמו שצריך.

שר-שלום ג'רבי: אנחנו צריכים לזכור שהמנהלת היא מנהלת חדשה.

שר-שלום ג'רבי: דבר מאוד חשוב הוא נושא תזכיר החוק שהשר הרחיב בעניין.

שר-שלום ג'רבי: תזכיר החוק מסתיים בחודש הקרוב אחרי שנקבל את כל ההערות, ואנחנו יושבים עם כל גוף.

שר-שלום ג'רבי: רק ביום ראשון האחרון ישבנו עם המועצה הציבורית, והם ייתנו לנו כמה עשרות הערות.

שר-שלום ג'רבי: צמצמנו את זה לחמש-שש הערות, אבל כשתזכיר החוק הזה ייצא, כמעט כל ההערות יתוקנו.

שר-שלום ג'רבי: יחד עם זאת, אדוני היושב ראש, אם תזמין אותנו בעוד ארבעה חודשים אני יכול לומר- -

יואל חסון: אני אזמין אותך קודם, תתכונן.

שר-שלום ג'רבי: אני מודה לך.

שר-שלום ג'רבי: אבל אם תזמין אותי בעוד ארבעה חודשים אני בעזרת השם אתחייב שכל הליקויים שלא במסגרת החוק או במסגרת הפיקוח, גם יתוקנו.

יוחנן פלסנר: המנהלת היום עובדת לא על-פי חוק, אלא על-פי החלטת ממשלה?

שר-שלום ג'רבי: כן.

שר-שלום ג'רבי: היום אין חוק שירות אזרחי-לאומי.

שר-שלום ג'רבי: היום חלק מהחוק נמצא בתקנות הביטוח הלאומי, חלק במשרד הביטחון.

שר-שלום ג'רבי: עד עכשיו לא היה חוק למנהלת השירות האזרחי-לאומי.

שר-שלום ג'רבי: היום באנו ואיגדנו את זה, והשר דחף את זה מאוד, באמת תודה רבה.

שר-שלום ג'רבי: עם כניסתי לתפקיד גם ביקשתי מהיועץ המשפטי של המנהלת לעזוב את הכול, להתמקד ולהתרכז אך ורק בחוק, ובאמת סיימנו את כל העבודה הזאת.

שר-שלום ג'רבי: אני מקווה מאוד שאנחנו נתייחס.

שר-שלום ג'רבי: ברשותכם, אתייחס קצת לנתונים במצגת: היום יש 14,171 מתנדבים בכלל בשירות האזרחי-לאומי.

שר-שלום ג'רבי: מספר המתנדבים מהמגזר החרדי הוא 1,370.

שר-שלום ג'רבי: רוב המתנדבים הם בנות דתיות, אבל יש גם בנות חילוניות ובעלי צרכים מיוחדים ונוער בסיכון.

שר-שלום ג'רבי: מספר המתנדבים במגזר הערבי 1,473.

שר-שלום ג'רבי: אני גם מודה מאוד לחבר הכנסת מג'אדלה על כל העזרה ועל שיתוף הפעולה בכל מה שקשור למגזר הערבי.

שר-שלום ג'רבי: לא פשוט להתמודד עם ההנהגה של המגזר הערבי.

שר-שלום ג'רבי: יש טענה שהמנהלת קשורה למשרד הביטחון.

שר-שלום ג'רבי: לא הזכרתי את משרד האוצר- -

נסים זאב: צריך להתוודות אם יש קשר?

נסים זאב: לא הבנתי.

יואל חסון: סליחה.

שר-שלום ג'רבי: חבר הכנסת זאב, רק רגע.

יואל חסון: אני מגן עליך, אל תענה.

שר-שלום ג'רבי: אני רוצה להודות למשרד האוצר על שיתוף הפעולה.

שר-שלום ג'רבי: אני לא יודע אם נוהגים לשבח אותם – אני משבח אותם.

יואל חסון: יפה.

יואל חסון: אמרת הערה, שכנראה, חשובה מבחינתך, שאין קשר למשרד הביטחון.

שר-שלום ג'רבי: אין שום קשר למשרד הביטחון בעניין השירות הלאומי והאזרחי.

שר-שלום ג'רבי: הקשר היחידי שהיה הוא שבמגזר הערבי קיבלו פעם מעטפות ממשרד הביטחון עם זכויות החיילים המשוחררים.

שר-שלום ג'רבי: כשנכנסתי לתפקידי הלכתי לקרן לחיילים משוחררים, סידרתי את ההסדר הזה, שהיום המעטפות האלה – עם כל מה שמגיע להם כחיילים משוחררים – יגיע עם מעטפות של העמותות ולא דרך משרד הביטחון.

שר-שלום ג'רבי: כך שהחסם העיקרי, מבחינת ההנהגה הערבית שמתנגדת הוסר.

שר-שלום ג'רבי: התפלגות המתנדבים הערביים: כמו שחבר הכנסת מג'אדלה אמר, 92% הם בנות, 8% הם בנים.

שר-שלום ג'רבי: היום, אם לפני ארבעה חודשים היה מחסור של תקנים, זאת אומרת לפני ארבעה חודשים היו בחור או בחורה מהמגזר הערבי שרצו להתנדב בשירות הלאומי ולא היה תקן, היום אני יכול לומר באחריות שיש 936 תקנים חדשים תוך ארבעה חודשים.

שר-שלום ג'רבי: אין אף לא אחד שירצה להתנדב ואין לו מקום.

שר-שלום ג'רבי: אלא מה, יכול להיות שבחור או בחורה במגזר הערבי ירצו דווקא להתנדב בבית ספר או בגן, ואין אפשרות.

שר-שלום ג'רבי: אגב, אותו דבר קורה גם במגזר היהודי.

שר-שלום ג'רבי: אבל היום, ברוך-השם, אין שום מחסור ואין שום בעיה למצוא לכל מתנדב תקנים.

שר-שלום ג'רבי: אני מקווה מאוד שהתקנים האלה יאוישו מהר מאוד, ואז תהיה לי בעיה למצוא עוד תקנים.

שר-שלום ג'רבי: זאת השאיפה שלי, ואנחנו נמצא ונרחיב.

שר-שלום ג'רבי: אבל היום זה הישג גדול מאוד שיש לנו 936 תקנים.

אורי מקלב: שירות אזרחי לערבים ולחרדים זה אותה דבר?

יוחנן פלסנר: זה נכון שהשירות האזרחי לערבים נקרא "שירות לאומי"?

שר-שלום ג'רבי: בחוק היום השירות האזרחי הוא על-פי חוק טל.

שר-שלום ג'רבי: זה רק מי שיש לו ארבע שנים על בסיס "תורתו-אומנותו", הוא בן 22, נשוי ילד או רווק בן 26.

שר-שלום ג'רבי: זה מה שקורה היום.

שר-שלום ג'רבי: עכשיו הולכים לעשות בזה שינויים, אבל אני לא נכנס לזה בכלל.

שר-שלום ג'רבי: "שירות אזרחי" מתייחס אך ורק לנושא החרדים.

שר-שלום ג'רבי: נתונים של מספר המתנדבים בשירות האזרחי: יש כיום 1,370 מתנדבים.

שר-שלום ג'רבי: אגב, 1,000 מתנדבים בשנתיים זה המון.

שר-שלום ג'רבי: המודעות במגזר הערבי היא חסם עיקרי.

שר-שלום ג'רבי: היום גם במגזר הערבי וגם במגזר החרדי יש לנו חסמים תואמים.

שר-שלום ג'רבי: אם ההנהגה הערבית מתנגדת, גם ההנהגה החרדית מעדיפה שהחבר'ה שלה יישארו בישיבות.

שר-שלום ג'רבי: אנחנו לא יוצאים בקמפיין רחב בעניין לא במגזר הערבי ולא במגזר החרדי כדי שלא נגרום להתנגדות גדולה מאוד.

ניצן הורוביץ: אתה יודע, שאם אני מתנגד ללכת לצבא שמים אותי בבית סוהר.

ניצן הורוביץ: אין לי פריבילגיה לעשות - - -

שר-שלום ג'רבי: אני אחדש לך אולי.

שר-שלום ג'רבי: אני קצין בגולני, ויושב כאן המ"פ שלי מגולני.

שר-שלום ג'רבי: זה בסדר גמור.

שר-שלום ג'רבי: אבל יש כאן חוק, ואנחנו עובדים על זה.

יוחנן פלסנר: אתה המ"פ?

ניצן הורוביץ: אני רב סמל.

נסים זאב: הוא גם "רב" וגם "סמל".

יואל חסון: אנחנו חייבים לסיים ב-11:00 מכל מיני סיבות.

יואל חסון: ציפיתי לפחות למצות את הדיון הזה.

יואל חסון: ידעתי שלא נוכל לדון בשני הפרקים לעומק, אבל הנושאים האלה מאוד מהותיים מכיוון שאני מאמין באמונה שלמה שדווקא הנושא הזה – גם השירות הלאומי וגם השירות האזרחי והשילוב ביניהם – הוא כלי חשוב לחברה הישראלית לעתיד.

יואל חסון: אני אבקש ממנהלת הוועדה לתת לזה עדיפות בסדר היום שלנו ולקיים בשבועות הקרובים דיון המשך.

יואל חסון: אני מבקש שבדיון ההמשך הראייה תהיה כרגע כמו שאמרת:

יואל חסון: דוח מבקר המדינה הוא כלי עבודה – איך מיישמים את תיקון הליקויים האלה קדימה.

יואל חסון: דבר נוסף שיהיה רלוונטי שגם חבר הכנסת מג'אדלה וגם חבר הכנסת מקלב דיברו עליו הוא כיצד זה משפיע על האוכלוסיות השונות מבחינת התרחבות פוטנציאל ההשתתפות בכלים האלה.

יואל חסון: נוסף לכך יש בכוונתי לפנות עוד היום לנציבות שירות המדינה ולהבין מדוע יש התנגדות ולא מאפשרים את איוש התקנים, כמתבקש.

יואל חסון: אני אבקש לקבל מהם הסברים מדוע התקנים לא מאוישים.

דניאל הרשקוביץ: שר-שלום יגיד לך בדיוק איפה הבעיה.

שר-שלום ג'רבי: הוא ישלח פנייה, זה בסדר.

שר-שלום ג'רבי: אתה עוזר לנו, תודה.

יואל חסון: אני אפנה.

יואל חסון: זה חלק ממסקנות מבקר המדינה, אני אבקש להבין למה לא מאפשרים איוש תקנים.

יואל חסון: אנחנו גם נהיה בקשר איתך, שר-שלום ג'רבי, להבין מה התקנים ומה חסר, כדי לפחות לעזור לדבר הזה.

יואל חסון: אני רוצה לומר לאורחים הנוספים, שיש כאן אנשים שיש להם בוודאי מה לומר; אני מתנצל שלא יצא בדיון הזה להביע את עמדתכם.

יואל חסון: אני מבקש מכם להגיע לדיון הבא, ואז אני מבטיח שנשמע גם את כל הגורמים הרלוונטיים לפעילות של השירותים הללו.

יואל חסון: אני מודה לכולכם על ההשתתפות.

יואל חסון: תודה רבה.