ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, כנסת 18, פרוטוקול מספר 94, 2010-10-13 09:30

ליה שמטוב: בוקר טוב לכל המשתתפים.

ליה שמטוב: אני שמחה היום לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.

ליה שמטוב: אני רוצה לברך את שרת הקליטה, את סופה לנדבר, את מנכ"ל משרד הקליטה ואת כל הנציגים – המדען הראשי של משרד הקליטה וכל הנציגים שהגיעו ממשרד הקליטה, מהסוכנות ומכל המשרדים הרלוונטיים.

ליה שמטוב: בוועדת העלייה והקליטה, בכל מושב, נהוג לסקר את הפעילות של משרד הקליטה, וזו אחת מסמכויות הוועדה.

ליה שמטוב: והיום, נשמח לשמוע, גם מהשרה וגם מאחרים שנמצאים פה, על הפעילות של משרד הקליטה ואני חושבת שיש להם מה לספר, זה אנחנו רואים לפי הדיווח ולפי הפעילויות בשטח.

ליה שמטוב: חוץ מזה רציתי לברך את שרת הקליטה כי נולדה לה נכדה  - -

סופה לנדבר: תודה.

קריאה: מזל טוב.

ליה שמטוב: אז אני חושבת שכולם יצטרפו לברכות, ואחרי הסקירה של השרה מי שירצה לדבר, אני מבקשת, בבקשה, להזדהות לפרוטוקול.

ליה שמטוב: תודה רבה.

סופה לנדבר: תודה  רבה, תודה רבה.

סופה לנדבר: גברתי יושבת ראש ועדת העלייה והקליטה, ליה שמטוב, חברת הכנסת שמטוב, חברי כנסת, חבר כנסת מולה, מנכ"ל המשרד לקליטת העלייה, המשנה למנכ"ל המשרד לקליטת העלייה, סמנכ"לים של המשרד, ראשי אגפים, ארגוני עולים, מנכ"ל המחלקה לקליטת העלייה בסוכנות היהודית, מכובדיי.

סופה לנדבר: אני רוצה להגיד ולפתוח במשפט שאנחנו מרגישים במשרד לקליטת העלייה: "מעולה לעולה, כוחנו עולה".

סופה לנדבר: אנחנו מרגישים שהשנה שעברה, שנת 2009, אנחנו יכולים לבשר למדינת ישראל שפעם ראשונה – וזה קרה כבר בזמן שאני כבר הייתי השרה לקליטת העלייה – שברנו מגמה והיתה עלייה בעלייה, ויחד עם הסוכנות היהודית ונתיב אנחנו יכולים להגיד: 17,100 עולים חדשים הגיעו למדינת ישראל.

סופה לנדבר: יחד עם זאת, השנה שעברה הסתיימה עם מספר תושבים חוזרים, שבזה גם היה שיא – 11,136 תושבים חוזרים חזרו למדינה.

סופה לנדבר: אנחנו מרגישים שהמגמה, גם השנה, בעלייה.

סופה לנדבר: לפי הנתונים של הסוכנות אנחנו נסיים את השנה הזאת בשיא, וגם בתאריך הזה יש 20% לעומת שנה שעברה.

סופה לנדבר: נכון?

סופה לנדבר: – כן.

סופה לנדבר: וכמו שאמרתי, צפויה לנו השנה הזאת – שנה של שיא.

סופה לנדבר: אנחנו עשינו פעילות אינטנסיבית דרך בתים ישראליים בחו"ל, ויש לנו 14 בתים ישראליים, והמנכ"ל יספר איפה יש לנו בתים ישראליים, אבל נעשתה דרכם עבודה למען אותם תושבים חוזרים, שגם ממשיכים לחזור השנה.

סופה לנדבר: וזה לא משנה למה הם חוזרים.

סופה לנדבר: הם חוזרים בגלל שהם מרגישים היום שאין מקום יותר טוב בעולם חוץ ממדינת ישראל.

סופה לנדבר: ושביל של זהב אין באף מקום.

סופה לנדבר: לא באמריקה, לא בקנדה ולא במקומות אחרים, אבל אנשים חוזרים הביתה ואנחנו שמחים לכך.

סופה לנדבר: אנחנו, במשרד, עשינו שינויים רבים, ועל כך אנחנו גם יכולים לדבר.

סופה לנדבר: אבל אתם בדיוק יודעים, חבריי חברי הכנסת, מתי אישרנו את התקציב של השנה שעברה, ואיך בלי תקציב שמנו לעצמנו יעדים וביצענו המון דברים, ולבשר על זה בוועדה, אני שמחה.

סופה לנדבר: מרבית היעדים כבר הושגו ולפני סיום השנה אני יכולה להצביע על דברים שהחלטנו לעשות ועשינו אותם.

סופה לנדבר: מה כללו היעדים שלנו?

סופה לנדבר: קודם כל, טיפול באוכלוסיות מיוחדות.

סופה לנדבר: התחלנו פרויקט יוצאי קווקז, יוצאי בוכרה, יוצאי איראן, יוצאי תימן ויוצאי אתיופיה, שעליהם אני אדבר בנפרד.

סופה לנדבר: ואלה אוכלוסיות שבמשרד לא טיפלו בהן, במדינה לא טיפלו כמו שאני חושבת שצריכים לטפל באוכלוסיות האלו.

סופה לנדבר: אלה אוכלוסיות מיוחדות וצריכים לתת על זה את הדעת.

סופה לנדבר: ואת יודעת מה, ליה, אנחנו בפעם הראשונה – שלום, מרינה – הרחבנו את הפעילות לאוכלוסייה הקווקזית.

סופה לנדבר: אם המשרד מטפל בעולים עד עשר שנים שהם נמצאים בארץ, לאוכלוסיות האלה אנחנו שברנו את המסגרת והארכנו אותה ל-15 שנה.

סופה לנדבר: אני הייתי יכולה להגיד שאני רוצה לעשות את זה לעוד כמה אוכלוסיות, אבל אתם מבינים שהאישור תלוי במשרד האוצר, והבשורה הזאת היא בשורה מיוחדת, זה סטודנטים, זה אנשים שאנחנו צריכים לתת להם דחיפה בחיים במדינת ישראל, ומנכ"ל המשרד, דימה אפרצב, ידווח במספרים על מה מדובר.

סופה לנדבר: אני רוצה להגיד שליוצאי אתיופיה יש לי פינה חמה.

סופה לנדבר: ואתם יודעים שביקרתי באתיופיה.

סופה לנדבר: וכאשר ביקרתי באתיופיה, וכאשר נכנסתי לתפקיד, אמרתי: אני רוצה לראות מקרוב מאיפה מגיעים אנשים, מה עובר על האנשים האלו.

סופה לנדבר: מה עובר על האנשים האלו, שמגיעים למדינת ישראל, כאשר הם צריכים להתבסס בחיים, והחברה לא תמיד מקבלת אותם בחיבוק ובסימפטיה, ואני לא רוצה להשתמש במילים אחרות.

סופה לנדבר: אז ליוצאי אתיופיה, המשרד יזם פרויקט בשיתוף עם מנהיגי הקהילה.

סופה לנדבר: קהילת יוצאי אתיופיה יש לה גם תקציבים מיוחדים, וגם על זה, כאשר תראו את השקפים, תראו מה עשינו ומה אנחנו ממשיכים לעשות.

סופה לנדבר: גם כאן יש זכאות ל-15 שנה, יש תוכניות חומש, בשיתוף עם משרדי רווחה, עם משרד התמ"ת, עם משרד החינוך, עם משרד השיכון.

סופה לנדבר: כאשר ביקרתי באתיופיה הייתי במחנה, ועל הפלאש-מורה דיווחתי, נתתי דיווח והמלצה שלי לממשלה, ואני מאמינה שבימים הקרובים יהיה ביצוע של החלטה, תהיה החלטה של הממשלה, ואני חושבת שאנשים צריכים – למי שמגיע לעלות, יעלה.

סופה לנדבר: למי שלא – גם סירוב צריכים לקבל בכבוד.

סופה לנדבר: לא יכול להיות שאנשים שנים נמצאים שם – ואני צריכה להגיד: עקרו אותם, או הם עצמם עקרו את עצמם מהכפרים, אבל חיים לא פשוטים.

סופה לנדבר: ובזמן שבמדינה היה חוק כניסה, המדינה גם צריכה להמשיך בהחלטה כלפי הפלאש-מורה.

סופה לנדבר: אני כבר אמרתי שיש לי פינה חמה ליוצאי אתיופיה, בגלל שאני חושבת שכאן אנחנו יכולים להגיד על הגדולה של יוצאי אתיופיה ועל הגדולה של מדינת ישראל.

סופה לנדבר: בגלל שהם הגיעו ממדינה עם בעיות רבות, ולהיקלט כאן, במדינה, זה לא היה פשוט.

סופה לנדבר: זה פער של זמן.

סופה לנדבר: גם המנכ"ל ומנכ"ל מחלקת העלייה של הסוכנות, אלי כהן, שנמצא כאן – ביקרנו באתיופיה ואני ראיתי: החיים לא פשוטים.

סופה לנדבר: אם לא להגיד מצוקה רבה ביותר.

סופה לנדבר: והפער שהם צריכים לעשות במרחק של הזמנים והדברים של חיים, זה לא כל כך פשוט.

סופה לנדבר: וכאן אני צריכה להגיד את הגדולה של מדינת ישראל על השקעות, על דברים שנעשו, אבל הדרך עוד ארוכה.

סופה לנדבר: סיימנו, בהצלחה רבה, פרויקט של עידוד עלייה עם הסוכנות היהודית.

סופה לנדבר: הבאנו למדינת ישראל 800 משפחות, ו-300 עולים בודדים.

סופה לנדבר: פיתחנו את הפרויקט הזה וסיימנו אותו בזמן מאד מאד קצר.

סופה לנדבר: זה פרויקט עידוד עלייה, שבו הבאנו לכאן אנשים מאד מקצועיים, בתוכם רופאים, מהנדסים.

סופה לנדבר: זאת אומרת: את אלו שהשוק דורש היום.

סופה לנדבר: ואנחנו יודעים כמה רופאים חסרים במדינת ישראל, יחד עם זה שגל של מיליון איש הביא לכאן 25,000 אלף רופאים, אחיות ומהנדסים, אבל יחד עם זאת חסרים היום 300 רופאים רק בבתי חולים, ואנחנו מפתחים את הפרויקט.

סופה לנדבר: פרויקט עידוד העלייה הביא לכאן רופאים ורוב הרופאים כבר סיימו את הלימודים ועברו מבחן בהצלחה.

סופה לנדבר: זה אומר שאנחנו, בשיתוף פעולה עם רשות מוניציפאלית, עשינו מה שעשינו והצלחנו בפרויקט הזה.

סופה לנדבר: אנחנו מקווים שבשנה הבאה, אחרי אישור התקציב,  נמשיך בפרויקט דומה לפרויקט הזה.

סופה לנדבר: אז אנחנו הבאנו לכאן אוכלוסיות מיוחדות מחמ"ע, מצפון אפריקה, מאמריקה הלטינית, בפרויקט נגב וגליל אנחנו משתתפים, וזה מאד מאד חשוב, שמביאים לכאן אנשים צעירים, אנשים מקצועיים ביותר, שתרמו ויתרמו למדינת ישראל.

סופה לנדבר: בפרויקט רווחה, בשיתוף עם משרד הרווחה, אנחנו מתמודדים עם בעיות שגם אי אפשר להסתיר שיש בקרב עולים.

סופה לנדבר: זה פרויקטים של אלימות במשפחה, זה פרויקטים של התמכרות נוער עולה, והלאה והלאה.

סופה לנדבר: אני צריכה להגיד שהגענו לשלב – חברי כנסת יודעים, שלא תמיד היחסים של המשרד לקליטת העלייה והסוכנות היהודית ונתיב היו כמו שהם היום.

סופה לנדבר: אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מעולה, אנחנו עובדים יחד ואנחנו היום מסוגלים לתת לעולה, לפני שהוא הגיע למדינת ישראל, את הטיפול הראוי.

סופה לנדבר: אנחנו מקבלים נתונים מהסוכנות ומנתיב, ובעצם, כל עולה יכול היום להיכנס – בינתיים זה מחמ"ע, ואחר כך אנחנו נפתח את זה למדינות אחרות, אבל – הוא יכול להיכנס דרך האינטרנט ל-sight של המשרד לקליטת העלייה, ועם כל השאלות אנחנו נענה לו ואנחנו נטפל בו, ובעצם כבר עושים את זה, ואני חושבת שזה שדרוג מאד מאד חשוב בטיפול.

סופה לנדבר: עשינו גם שדרוג במערכת נתב"ג, ואני מקווה עד סוף השנה לסיים את הפעילות, שאנחנו ניתן כל מיני דברים והטבות.

סופה לנדבר: עד כה עולה מקבל תעודת זהות, תוך חודש אנחנו נסיים את הפעילות והשדרוג בנתב"ג, ואז הוא יקבל גם חשבון בבנק, הוא יקבל גם התקשרות עם קופה מיד בשדה התעופה, הוא יקבל לא רק כסף, הוא יקבל בעתיד תעודת זהות.

סופה לנדבר: ואתם יודעים בדיוק מה זה בשביל עולה שמגיע בלי שפה, בלי ידע, לא לעבור בדרכים בירוקרטיות.

סופה לנדבר: זאת אומרת: היום במבצע בסוכנות היהודית עושים את זה, אנחנו מתכוונים שכל עולה שמגיע למדינת ישראל יקבל את כל השירות הזה בשדה התעופה ואנחנו מסיימים את הפעילות מול משרד הפנים, ובקרוב העולה יקבל את כל הדברים שדיברתי עליהם.

סופה לנדבר: אנחנו עובדים עם סיסמא – ולא רק עם סיסמא – של יחס אישי לעולה חדש.

סופה לנדבר: כל עולה שמגיע למדינת ישראל מקבל היום פרויקטור שילווה אותו 12 חודשים, ויחד מאד מאד אישי.

סופה לנדבר: ואם עולה לא מגיע אלינו, תוך שבוע ימים אחרי שדה התעופה, אנחנו מגיעים אליו.

סופה לנדבר: זה לא היה במדינה, וזה היום קורה במשרד לקליטת העלייה.

סופה לנדבר: שילוב המתנדבים.

סופה לנדבר: אתם יודעים שעוד גולדה מאיר בזמנו אמרה, שמה שמסוגל לעשות בן אדם בשפה שהעולה מדבר בה, לא מסוגל לעשות אף פקיד באף משרד.

סופה לנדבר: אנחנו משתדלים שבמשרד לקליטת העלייה אנחנו נדבר – ואנחנו מדברים בכמה שפות.

סופה לנדבר: זאת אומרת: בשפת האם של העולה – והפרויקטור מדבר בשפה שהעולה מכיר ומשתמש בה, אבל יחד עם זה שמנו דגש על ארגוני עולים, הגדלנו את הסכום שאנחנו נותנים היום דרך המשרד לקליטת העלייה לארגוני עולים, וזה לא היה כל כך פשוט, בגלל שהשנה היתה לנו שנה תקציבית מאד מאד לא פשוטה.

סופה לנדבר: נכנסנו לשנה הקודמת עם המון זנבות, ולעתים היה נדמה לי שכל המאבק שלי הוא לא רק למען העולה, הרוב למען התקציב – אין תקציב, אין תקציב – עם בעיות של תקציב.

סופה לנדבר: ויחד עם זאת התגברנו, ושינינו את הדברים, וזה גם לא היה פשוט.

סופה לנדבר: היום מקבלים אצלנו רוב הארגונים, רק ארגונים שמתנדבים בקליטת העלייה.

סופה לנדבר: רוב הארגונים.

סופה לנדבר: עד כה אלה היו ארגונים שהיתה להם פעילות שונה, אבל עם נתיב של עלייה.

סופה לנדבר: אני צריכה להגיד שהשנה אנחנו מסיימים – זאת תהיה חגיגה בשדה התעופה – 20 שנה לעלייה.

סופה לנדבר: היו אירועים בכל הערים, והגברנו את הפעילות שלנו מול הרשויות.

סופה לנדבר: אני צריכה להגיד שהסיוע הכספי היה כלפי הרשויות, אבל השנה הזאת עברנו עם סיסמא, סיסמא של 20 שנה לעלייה – אתה רוצה להגיד כמה מילים?

סופה לנדבר: – המדען שלנו – בוא, תבוא לכאן.

סופה לנדבר: אנחנו רוצים להגיש לך ולחברי הכנסת ספר.

סופה לנדבר: תגיד כמה מילים.

דב חנין: אוקי.

דב חנין: חבריי, מוריי ורבותיי.

דב חנין: בין היתר, במשרד הקליטה, אנחנו מנסים לקדם את המחקרים על העלייה והקליטה.

סופה לנדבר: זו פעם ראשונה בהיסטוריה של המדינה.

דב חנין: לא פעם ראשונה אנחנו עושים את המחקרים, אבל פעם ראשונה עשינו בהחלט מחקר מעמיק, כבוד השרה, על קליטת המדענים בארץ.

מרינה סולודקין: סוף סוף.

דב חנין: וכתוצאה מכך הספר הזה, שאנחנו הכנו לקראת כנס מדענים שיתקיים ב-26 לחודש אוקטובר, ופה יש אוסף מאמרים אקדמיים - - -

שלמה מולה: בארץ הכנס?

דב חנין: הכנס כאן, כן, בהחלט.

סופה לנדבר: הכנס – כן.

סופה לנדבר: אתם קיבלתם הזמנות ו-עוד לא קיבלתם.

סופה לנדבר: בסוף החודש הזה אנחנו עושים כנס באוניברסיטה בתל אביב, ואנחנו מזמינים אתכם ואותך, במיוחד.

סופה לנדבר: את כל חברי הכנסת – שלחנו לכולם הזמנות, זה כנס מיוחד של מדענים עולים והצלחות וההשפעה על המדע במדינת ישראל והחלק שהם לקחו בו.

דב חנין: כן.

דב חנין: הכנס יתקיים בשטח של אוניברסיטת תל אביב.

דב חנין: הפרדוקס שלנו הוא שכדי ש-איך אומרים – להגיש את התוצאות האקדמיות, אנחנו צריכים לכתוב בשפה האנגלית, אבל אני מאד מקווה שתהיה לנו אופציה להוציא את הספר הזה גם בעברית.

דב חנין: פה, זה אוסף מאמרים המובילים ביותר על קליטת מדענים עולים בארץ, בפרספקטיבה בין לאומית, התקדים הראשון בעולם.

דב חנין: אז אני מאד מקווה שזאת תחילת הדרך, ובקדנציה הזאת של המשרד, של השרה, של הכנסת, אנחנו נוציא דברים כאלה עוד ועוד.

דב חנין: (מחיאות כפיים באולם)

ליה שמטוב: תודה.

סופה לנדבר: יש לנו עוד 200 מאמרים, שבחרו אוניברסיטאות – כן - - -?

דב חנין: מדענים.

סופה לנדבר: מדענים.

סופה לנדבר: 200 מדענים בכירים במשק ובמדע של מדינת ישראל.

סופה לנדבר: גם את זה החלטנו, אבל אתם תקבלו את הספר בכנס שנערוך.

סופה לנדבר: הוצאנו גם בול – אריה, איפה אתה?

סופה לנדבר: כל חברי הכנסת קיבלו את הבול, נכון?

סופה לנדבר: אבל אנחנו רוצים להציג אותו.

סופה לנדבר: הוצאנו בול – יש לך?

סופה לנדבר: – של 20 שנה לעלייה, וכך אנחנו מסיימים את השנה בחגיגות בנתב"ג.

סופה לנדבר: אתם יודעים שהשנה גם היה אירוע של 65 שנה לניצחון על גרמניה הנאצית.

סופה לנדבר: אנחנו מצדיעים לווטרנים, ומה שנעשה בפעילות במדינה, בכל הרשויות – אנחנו גם עשינו אירוע בלטרון, אני מאמינה ששמעתם והייתם שם, באירוע.

סופה לנדבר: תמכנו במוזיאונים, נתנו תמיכה מסיבית לווטרנים והם היו אצלנו בחזרה, חזרו למשרד לקליטת העלייה, ונתנו לנו אות הוקרה שלי פשוט יש להגיד רק תודה ועד 120, בגלל שהאנשים האלו חשובים.

סופה לנדבר: ובלטרון היו עשרות אלפים איש.

סופה לנדבר: זה היה אירוע שאני לא רוצה להגיד ולהסתיר – היו עיתונאים, היו 200 עיתונאים דוברי רוסית שהגיעו באותו זמן לכנס שהיה בתל אביב, ואני רוצה לספר על המחמאות שקיבלה מדינת ישראל.

סופה לנדבר: שגריר רוסיה אמר שבקרמלין יכולים ללמוד על היחס.

סופה לנדבר: היחס הזה פשוט מגיע לאנשים האלה.

סופה לנדבר: אנחנו גם שיפרנו את השקיפות במשרד, ואתם צריכים לדעת שזה לא היה כל כך פשוט לעשות תור גלוי, אבל עשינו את זה.

סופה לנדבר: היום כל עולה יודע את התור שלו לקבלת דיור.

סופה לנדבר: זה לא מוסיף לנו דירות, אבל יחד עם זאת זה מוריד מהעולה את הדאגה שמישהו עוקף אותו בתור.

סופה לנדבר: על הדירות אני אדבר בנפרד, אבל אני חושבת שזה צעד מאד מאד חשוב, ומרינה זוכרת עד כמה חלמנו ועד כמה רצינו.

סופה לנדבר: זה לא היה פשוט לעשות – עשינו את זה, ולמערכות מידע של המשרד לקליטת העלייה אני רוצה להגיד, במיוחד לך, תודה רבה.

קריאה: תודה לך.

סופה לנדבר: אני בכלל רוצה להגיד תודה רבה לכל הצוות של המשרד לקליטת העלייה, בגלל שהכח של המשרד מוגבל מאד לעומת משרדים אחרים, אבל כמו שעובדים במשרד הזה, אני צריכה להגיד שכל אחד צריך לקבל תודה מיוחדת, ואני מנצלת את ההזדמנות.

סופה לנדבר: אנחנו פתחנו פניות ציבור בלשכה שלי, וכל חודש אנחנו מקבלים מאות פניות.

סופה לנדבר: אני חושבת שנתנו אפשרות לכל עולה ולכל תושב חוזר לפנות בשפה שהוא שולט, כדי שהוא לא יחפש מישהו שיתרגם ומישהו שיעזור לו.

סופה לנדבר: וחלק מהפניות נמצא בטיפול אישי שלי.

סופה לנדבר: פיתחנו גם עניין של קו פתוח.

סופה לנדבר: עשינו כבר בנושאים מסוימים – בתעסוקה, ברווחה.

סופה לנדבר: העולים גם יכולים להתקשר, אנחנו, בחודש נובמבר, עושים קו פתוח בנושא של דיור, ולסמנכ"ל המשרד לקליטת העלייה, חביב קצב, אני צריכה להגיד תודה על 500 דירות שחילקנו בפריפריה.

סופה לנדבר: קיבלתי עכשיו – חביב, אתה עוד לא יודע – דיברתי, נפגשתי, עם שר הבינוי והשיכון, אני מקווה שנקבל ממנו עוד כמה דירות, אבל המאמצים שלך בשיפוץ הדירות, שנכנסו לשם אנשים בהצלחה רבה וסיימנו את האכלוס – אני צריכה להגיד שקיבלנו על 500 דירות 12,000 פניות.

סופה לנדבר: זה מעיד על בעיה, על בעיה חמורה ביותר, של כל הממשלות שהיו עד כה, ואני בהחלט נלחמת ודורשת להתחיל בניה ציבורית, בגלל שעשרות שנים המדינה לא עסקה בזה, הממשלות לא עסקו בזה, ואני חושבת שצריכים לתקן את העוול.

סופה לנדבר: רק 25% מהקשישים יש להם דיור ציבורי.

סופה לנדבר: זה פשוט לא יכול להימשך בצורה כזאת.

סופה לנדבר: בגלל שאנחנו נמצאים במצוקה בשכירות ארוכת הטווח, שעוד התחיל בזמנו נתן שרנסקי, הוספנו השנה 1500 מכסות, שסיימנו אותן תוך זמן קצר ביותר, ו-650 לדירות שאנחנו מתחילים לשפץ עכשיו, דירות שקיבלנו מהסוכנות, דירות שאני מקווה שעד התחלת השנה הבאה גם נחלק, וזה גם יעזור באכלוס של האנשים.

סופה לנדבר: תעסוקה, הכשרות, השמות, ואוצ'רים, זה מה שיש במשרד.

סופה לנדבר: ואתם יודעים שבהשוואה לפרויקט ויסקונסין, שכולנו נלחמנו נגדו, אצלנו ההצלחה היא גדולה ביותר.

סופה לנדבר: אחוז ההצלחות אצלנו – כמה, גלעד?

סופה לנדבר: 80%?

גלעד אברהמי: מעל 80%.

סופה לנדבר: מעל 80%.

סופה לנדבר: אתה יכול לשאול אותי.

סופה לנדבר: מה?

שלמה מולה: לא, שאלתי אותה לגבי ויסקונסין.

שלמה מולה: הרי בחוק ההסדרים החזירו את ויסקונסין.

מרינה סולודקין: הם רוצים להחזיר את ויסקונסין, אבל ריבלין נגד, אז בגלל זה יש לנו סיפור.

סופה לנדבר: כן.

סופה לנדבר: אבל ההצלחות אצלנו, בפרויקט שלנו במרכזי הכוון, הן פשוט עד 80 וכמה אחוז, אנשים שמסיימים את זה.

סופה לנדבר: פרויקט כחול ולבן – אתם יודעים שאין קליטה טובה בלי חיזוק ושייכות של בן אדם לחברה הישראלית.

סופה לנדבר: ללמוד ולהכיר את המסורת היהודית, את המורשת היהודית, את הציונות.

סופה לנדבר: פרויקטים שמקיפים אלפי בני נוער ומבוגרים.

סופה לנדבר: שיפור, כמו שאמרתי, דרסטי, ביחסים עם נתיב והסוכנות היהודית, רשויות מקומיות, ארגוני עולים.

סופה לנדבר: תקציב.

סופה לנדבר: אני רוצה להגיד שנלחמנו על התקציב הזה, נלחמנו חזק מאד ויש לנו בפרויקטים שנתחיל לבצע ונמשיך לבצע, המון המון הצלחות – דימה יעבור על ההצלחות שלנו, אבל אני רוצה להגיד בפעם הראשונה ולבשר: במשך העשור הזה, סל הקליטה יעודכן בעשרה אחוז – זה יהיה מאד מאד משמעותי לכל עולה – עשרה אחוז מינואר בשנה הבאה.

סופה לנדבר: אנחנו נלחמנו על כך, ואני חושבת שהעדכון הזה יעזור לכל עולה שמגיע למדינת ישראל.

סופה לנדבר: זה עוד מקרר, זה עוד כמה חודשי שכירות, זה סכום משמעותי לכל עולה חדש, ואני מאד מאד מרוצה מכך.

סופה לנדבר: פרויקט קמ"ע (קליטה/קידום מדענים) – אתם יודעים בדיוק מה היה עם פרויקט קמ"ע.

סופה לנדבר: כל שנה נלחמנו עבור פרויקט קמ"ע, היום הוא נכנס לבסיס התקציב.

סופה לנדבר: יצטרכו לעבוד ולא להילחם.

סופה לנדבר: - - -     (מחיאות כפיים באולם)     ואנחנו גם יכולים להגיד: הצלחנו.

סופה לנדבר: טוב, זה גם חיילים בודדים, זה גם פרויקטים של סטודנטים, זה גם כל התוכניות לעידוד תושבים חוזרים ועולים.

סופה לנדבר: אנחנו מחזקים את הטרמינל בשדה התעופה, אני מקווה שנוכל, בשנה הבאה או בשנה אחרי זה, לדווח על כך שהעולים מתקבלים במדינת ישראל לא בטרמינל, כמו שלא מקבלים את אף אחד.

סופה לנדבר: אני מאד מאד מקווה שזה ייכנס לפרויקט של משרד התחבורה, כך אנחנו לפחות יודעים, וההידברות שלנו, אני מקווה, תביא פרי.

סופה לנדבר: ליווי של עולה וקליטה פרטנית ואישית, ועוד ועוד ועוד.

סופה לנדבר: דימה מזכיר לי – יש כל כך הרבה דברים שהצלחנו לעשות – עוד חודש ימים, בערוץ 9, יקבלו מענה עולים חרשים.

סופה לנדבר: זו פעם ראשונה, בעצם.

סופה לנדבר: יש לא מעט עולים חרשים, שמאד מאד לא פשוט להם, והערוץ מתחיל בחדשות עם כתוביות, והעולים יקבלו את המענה.

סופה לנדבר: שיפוץ של דירות – אמרתי.

סופה לנדבר: את הדברים האחרים המנכ"ל יוסיף.

סופה לנדבר: אני רוצה להדגיש ולהזכיר לכולנו: המשרד לקליטת העלייה זה כתובת לעולים החדשים, אבל זה לא מוריד מהמשרדים האחרים את האחריות לקלוט את העולים ולעזור להם להיכנס לחברה הישראלית.

סופה לנדבר: ובגלל שהעלייה נמצאת בעלייה ותושבים חוזרים למדינה, אני רוצה כאן להגיד: כולנו צריכים לקלוט את העולים.

סופה לנדבר: זה לא רק עסק של המשרד לקליטת העלייה.

סופה לנדבר: סימן לקליטה טובה ומוצלחת במדינת ישראל, זה דבר משותף לכל משרדי הממשלה, וכך צריכים לנהל את זה.

סופה לנדבר: אנחנו ממשיכים לטפל ב-300,000 עולים כל שנה וב-21,000 תושבים חוזרים שהגיעו למדינת ישראל, במשך תקופה, כי המדינה הכריזה ש- איך חוזרים?

קריאה: חוזרים ב-60.

סופה לנדבר: כן.

סופה לנדבר: אבל אני חושבת שלא רק חזרו ביום ההולדת של המדינה, גם ממשיכים לחזור למדינה.

סופה לנדבר: היתה החלטה של הממשלה, ואנחנו נבצע את הדברים.

סופה לנדבר: תודה רבה לכם.

ליה שמטוב: תודה רבה לשרת הקליטה, סופה לנדבר.

ליה שמטוב: את דיברת על עולי אתיופיה, קווקז, איראן וכולי, ואתמול דווקא היתה לנו ישיבה מאד מעניינת על ההשכלה הגבוהה בקרב העדה האתיופית, והגיעו אלינו שתי סטודנטיות שסיימו את התיכון בהצטיינות, לומדות היום באוניברסיטאות, במגמות כלכלה, חשבונאות ומשפטים, וראש מינהל הסטודנטים ממשרד הקליטה דיווח על הסיוע לסטודנטים מהעדה האתיופית.

ליה שמטוב: בטח ובטח שיש עוד הרבה בעיות, אבל כמו שאמרת – את ביקרת שם וראית את התנאים, אז זה טוב שמדינת ישראל קלטה כל כך הרבה עולים, ויש כאלה תוצאות.

סופה לנדבר: אבל החברה צריכה להיות עוד יותר פתוחה.

סופה לנדבר: בגלל שהחברה שלנו לא מספיק פתוחה, ובגלל זה יש לא מעט בעיות.

סופה לנדבר: אבל אני חושבת שכולנו נדבר על הבעיות האלו.

סופה לנדבר: אנשים מוכשרים הגיעו מאתיופיה.

סופה לנדבר: - -

ליה שמטוב: זה נכון.

סופה לנדבר: אם תוך זמן קצר הם הגיעו לכנסת, הגיעו לצבא, הגיעו לכל המשרדים, אני חושבת שיש עוד דרך ארוכה, אבל נצליח יחד.

ליה שמטוב: חברת הכנסת מרינה סולודקין – כי היא צריכה לצאת לוועדת הכספים.

ליה שמטוב: בבקשה.

מרינה סולודקין: יש לנו בוועדת הכספים מאבק על ההתייקרות של מוצרי מזון.

מרינה סולודקין: בגלל זה שלמה כבר עזב.

סופה לנדבר: עגבניות.

מרינה סולודקין: לא רק עגבניות.

מרינה סולודקין: גם לחם, גם דבר אחר.

מרינה סולודקין: אז קודם כל אני מאד מודה ליושבת ראש הוועדה ולשרת הקליטה, כי זה מאד מבטיח להתחיל את מושב החורף עם דיווח של משרד הקליטה, לראות את כל הפעילים של משרד הקליטה, לראות את הסוכנות, את ארגוני העולים.

מרינה סולודקין: נתיב, אני חושבת, גם כן כאן.

מרינה סולודקין: אני רוצה לומר שמה שחשוב זה שאחרי שנים יש לנו שיתוף פעולה, גם של אופוזיציה, גם של קואליציה, גם של ראש הממשלה.

מרינה סולודקין: אני הייתי בעניינים של הדיור הציבורי וגם של קמ"ע, וההתחלה היתה לא טובה.

מרינה סולודקין: משרד האוצר אמר שתוכנית קמ"ע מיושנת ואנחנו לא צריכים את התוכנית הזאת.

מרינה סולודקין: אחרי מאבקים שעשינו בוועדה הזאת וגם בוועדת מדע בראשות מאיר שטרית וגם בלשכת ראש הממשלה, אנחנו מאד שמחים לשמוע שהכניסו את הכסף לבסיס התקציב, וכל הכבוד לכם, בגלל שהרבה שנים נלחמנו עבור זה.

מרינה סולודקין: הרבה שנים שמענו טריקים ושטיקים של האוצר וראינו ניסיונות להרוס את התוכנית הכי חשובה.

מרינה סולודקין: אני אגיד לכם שזה מאד טוב לראות אנשים כמו סופה שיודעים מה הם עושים במשרד, בגלל שזה לא היה ככה לפני כמה שנים.

מרינה סולודקין: היו שלושה שרים, דווקא מהמפלגה שלי, שבמקרה הגיעו למקום הזה, ואנחנו הרגשנו בשטח שאין יציבות, זה דבר אחד, ואין התפתחות.

מרינה סולודקין: למשרד הקליטה אני תמיד מבטיחה את התקציב הכי גדול שאפשר לקבל לכל הדברים, בגלל שאתם עושים את העבודה שאף אחד לא עושה.

מרינה סולודקין: משרד מאד מיוחד בהיסטוריה שלו, משרד הכי חברתי.

מרינה סולודקין: לפי דעתי אפילו יותר חברתי ממשרד העבודה, הרווחה והבריאות שיש לנו.

מרינה סולודקין: ולפתח את התוכניות שיש, בטח שאנחנו צריכים – יש לנו שלב חדש במאבק עבור הדיור הציבורי, בגלל שכמעט החליטו – אני יושבת בתת ועדות של ועדת כספים בנושא דיור – כמעט החליטו שלא יהיה דיור ציבורי במדינת ישראל, וזה מאד לא נכון.

מרינה סולודקין: כמדינה שמקבלת אנשים בלי הון, שמגיעים בכל הגילים ובמיוחד בגילים שאי אפשר להרוויח את ההון כדי לקבל דירה, ואני חושבת שהמאבק הזה שהתחלנו, גם משרד הקליטה וגם אנחנו, באופוזיציה, גם מול משרד ראש הממשלה, שהתחלנו אותו כפרויקט של דיור ציבורי, אבל קיבלנו בסוף רק דיור שיכול לשחרר את הסוכנות היהודית, הודות לנתן שרנסקי, שזה מאד חשוב, אבל יש לנו תור של 40,000-60,000 אלף איש, ואפילו אחרי כל השיפוצים בסוכנות, סופה, כמה אנחנו מקבלים?

מרינה סולודקין: 700, 900, עד 1000 דירות.

מרינה סולודקין: זה לא מספיק.

מרינה סולודקין: אנחנו חייבים לפתוח דף חדש של הדיור הציבורי, וגם לפתוח את הבניה של ההוסטלים, שהפסיקו לבנות משנת 2003, אני חושבת.

מרינה סולודקין: ואני גם חושבת שהפרויקט שהיה, של בתי דיור, שמשרד הקליטה היה בראשו, גם צריכים לחדש.

מרינה סולודקין: בגלל שזה אחד הפתרונות.

מרינה סולודקין: יש הרבה מסלולים, צריכים לעשות את זה.

מרינה סולודקין: חוץ מזה, אני חושבת שאנחנו בשלבים של מאבקים חדשים.

מרינה סולודקין: עכשיו יש התייקרות של מים, התייקרות של מזון, דיור, שכירות בגובה כזה שכל מכתב שני אני מקבלת שאנשים לא מתמודדים עם העלאת השכירות, ויש דף חדש.

מרינה סולודקין: יש לנו דור שני, דור אחד וחצי, שעכשיו סטודנטים, אחרי צבא, גם רוצים להקים משפחות.

מרינה סולודקין: קשה במיוחד לדור השני של העולים לקנות דירות במחירים שיש בשוק.

מרינה סולודקין: אז זה מאבק משותף של כל חברי הכנסת, גם של משרד הקליטה וגם של המשרדים האחרים.

מרינה סולודקין: יש דחיפות לנושא הזה.

מרינה סולודקין: ותמיד אני מודה שיש שותף גם מהצד של משרד הקליטה.

מרינה סולודקין: - - -

סופה לנדבר: את יודעת, מרינה, שכחתי להגיד, ואת מזכירה לי.

סופה לנדבר: אני לא רוצה להגיד שהממשלה הזאת יכולה תוך שנה וחצי לתקן את כל העיוותים וכל הדברים שלא נעשו.

סופה לנדבר: - -

מרינה סולודקין: בטח שלא.

סופה לנדבר: אבל יחד עם זאת אנחנו מסיימים עכשיו, החודש, פנייה לקבלנים.

סופה לנדבר: אנחנו כן יצאנו עם פנייה לקבלנים.

סופה לנדבר: אנחנו מחפשים את הפתרונות בשוק, ואני צריכה להגיד ללשכה של ראש הממשלה, לראש הממשלה, שמנסים למצוא פתרונות.

סופה לנדבר: אי אפשר תוך שנה וחצי לפתור את כל הבעיות של 20 שנה.

סופה לנדבר: אבל כמו ששמת לב, אמרתי: אני דרשתי ואני דורשת את הבניה הציבורית.

סופה לנדבר: בגלל שמדינת ישראל לא יכולה לא לראות את המצוקה הנוראית, לא רק של נוער, לא רק של צעירים.

סופה לנדבר: בגלל שאנשים מתגלגלים מדירה לדירה, זה לא כל כך פשוט.

סופה לנדבר: וכאשר אמרתי שמכסה של 1500 יחידות דיור, דירות ארוכות-טווח, שעשינו את זה תוך פחות מחודש ימים – זה אומר שאנשים מתמודדים עם בעיה קשה ביותר, ועל זה אנחנו צריכים, כנראה בשנה הבאה, להמשיך ולשים תשומת לב ולהעמיד את זה בראש המאבק של כולנו.

מרינה סולודקין: אני גם מאד מברכת על העבודה הפרטנית של משרד הקליטה עם קווקזים, בוכרים, תושבים חוזרים.

מרינה סולודקין: אבל יש לי דעה אישית: תושבים חוזרים יכולים להסתדר גם בלי משרד הקליטה – הרבה השתתפות – אולי זה כנגד למדיניות שהיתה בממשלה הזו, הממשלה הקודמת ולפני הקודמת, אבל זו דעה אישית.

מרינה סולודקין: יש קבוצות שגם צריכים לטפל בהן, ואלה פליטי השואה.

מרינה סולודקין: כמו שאת יודעת, לי ולליה יש חוק - - - בממשלה פליטי השואה.

מרינה סולודקין: וגם, מה שאני אומרת, זה שאנחנו חייבים גם לחשוב מה קורה בתחום של פנסיות, כי אנשים שלנו, אחרי עבודה של עשר, 15 שנה, כשהם קנו את הדירות, מגיעים לגיל הפנסיה, מגיעים לעוני.

מרינה סולודקין: לפנים החדשות של העוני, שעם הפנסיות שלהם הם לא יכולים להמשיך עם תשלומים עבור הדירות שלהם.

מרינה סולודקין: העניין הזה, של פנסיות לעולים, זה לא עניין חדש, אבל זה, אני חושבת, גרעין קשה של בעיות שיש לעולים הוותיקים שאנחנו עכשיו – אתם ותיקים-ותיקים, אני עולה-ותיקה-חדשה, כמו שאני אומרת – אז יש הרבה עבודה, ואני מאחלת לשרת הקליטה, מנכ"ל המשרד, לכל הבכירים שאני רואה לפניי, הצלחה בכל תחום, ולהילחם, בגלל שלציבור שלנו יש הרבה בעיות ולצערי הרב – זה אנשים שחושבים שהם מעמד בינוני, אפילו מי שיש להם עבודה, אבל זה בינוני נמוך, בגלל שכשמפסיקה העבודה – האנשים לא יודעים מה לעשות.

מרינה סולודקין: תודה.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: ובהמשך למה שמרינה סולודקין אמרה, בעיות דיור הן באמת בעיות קשות, ואי אפשר, אם ב-20 השנים האחרונות לא כל כך טיפלו בנושא הזה, אז בטח שאי אפשר בשנה-שנה וחצי לפתור את כל הבעיות.

ליה שמטוב: התור גדל – גם קשישים, גם חד הוריות, גם החלוקה של משרדי השיכון והקליטה שהיא שונה.

ליה שמטוב: כי המשרד שלי מקבל הרבה פניות, ואני בטוחה שהמשרד שלך מקבל עוד יותר פניות.

ליה שמטוב: אבל בפניות האלה אני גם קוראת, לפעמים – ואני מבינה גם את פקידי המשרד וגם את הקשישים.

ליה שמטוב: קשישים, כשהם מגיעים למשרדי הקליטה – או קשישים או חד הוריות.

ליה שמטוב: מי שזקוק לדיור או לדברים אחרים – הם מגיעים ומחכים לאיזושהי בשורה, ורוצים, בטח ובטח, לשמוע תשובה חיובית.

ליה שמטוב: ולא תמיד הם יכולים לקבל את התשובה החיובית.

ליה שמטוב: ובהרבה פניות דווקא ומערים – זו לא איזושהי עיר ספציפית – אומרים: הפקידים לא התייחסו אלינו כמו שצריך - - -

סופה לנדבר: זה לא נכון.

סופה לנדבר: היום, במשרד הקליטה, לא יכולים להצביע על אף עובד.

סופה לנדבר: ואני אומרת את זה, ליה, אני אומרת את זה חזק מאד.

סופה לנדבר: בגלל שיכול להיות שאנחנו לא יכולים לתת דירות, אבל יחס – את יודעת מה עשינו, כאשר חילקנו 500 דירות?

סופה לנדבר: אנשים עבדו בלי הפסקה.

סופה לנדבר: אנשים ליוו את האנשים, לא רק בזמן שהם קיבלו את הדירה – עד הדירה הגיעו יחד עם העולים.

סופה לנדבר: הכניסו אותם לדירה, יצאו יחד עם אנשי עמיגור, עמידר וחברות – זאת אומרת: היחס שהם מקבלים, אף אחד לא יכול להתלונן.

סופה לנדבר: אני אומרת כאן, בוועדה: אם בן אדם מתלונן, ספציפית, על יחס שהוא לא קיבל – אלי.

סופה לנדבר: ללשכה שלי.

סופה לנדבר: אין דבר כזה במשרד הקליטה.

סופה לנדבר: אני חושבת שיחס שזוכים לו עולים היום במשרד – זה היה כנראה לפניי – הוא יחס אישי.

סופה לנדבר: עם חיוך, עם חיבה.

סופה לנדבר: הייתי עכשיו במקרה, נסעתי – לא במקרה.

סופה לנדבר: אני עושה הפתעות, בלי תכנון – הייתי בבאר שבע.

סופה לנדבר: הגיע לשם זוג עולים.

סופה לנדבר: הם הגיעו כפעילים, והיו צריכים לבדוק, - - - לחפש את הדרך איך הם יחזרו לכאן כעולים חדשים, והאישה נכנסה לטיפול נמרץ במצב קשה ביותר.

סופה לנדבר: אני לא תכננתי להגיע לשם – אמנם אני לעתים קרובות אוהבת להיות בקבלת קהל ולקבל את העולים ישירות אלי, בסניפים – מה שהם אמרו על היחס שהם זכו.

סופה לנדבר: אף אחד לא היה חייב להתלוות לאנשים האלה לבית חולים, אף אחד לא היה חייב להביא להם אוכל לבית חולים, אף אחד לא חייב לרוץ בחגים לעזור להם לקבל תעודת עולה.

סופה לנדבר: אבל במשרד, אנשים כל כך טובים ונאמנים ומוכשרים, שאני אומרת שאם יש תלונה אחת, אפילו, על מישהו ספציפי – אני אישית אטפל בזה.

ליה שמטוב: בסדר גמור.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: מנכ"ל משרד הקליטה, דימה אפרצב, בבקשה.

סופה לנדבר: את יודעת, לפני דימה אני רוצה להגיד: מרינה זרקה כאן "תושבים חוזרים".

סופה לנדבר: אני צריכה להגיד: תושב חוזר ותושב חוזר הם לא תמיד שווים.

סופה לנדבר: יש תושבים חוזרים שמזמן שכחו את השפה.

סופה לנדבר: יש אנשים חוזרים שהגיעו עם ילדים בלי שפה.

סופה לנדבר: יש מיליון מיליון דברים.

סופה לנדבר: כל משפחה וכל גג זה משהו נפרד.

סופה לנדבר: ותושבים חוזרים – תתפלאו לשמוע – גם זקוקים.

סופה לנדבר: זה לא על חשבון העולים, אבל הם זקוקים לטיפול וזקוקים מאד, לעתים קרובות.

ליה שמטוב: בבקשה.

דמיטרי אפרצב: גברתי היושבת ראש, גברתי השרה, עובדי המשרד, עמיתינו ממשרדי ממשלה אחרים ומהסוכנות היהודית.

דמיטרי אפרצב: אני רוצה מהנקודה הזאת, ב"בריף" קצר, לעבור על כמה נקודות ולתת קצת המחשות לסקירת השרה ואז, אם יישארו שאלות, נשמח לענות.

דמיטרי אפרצב: 300,000 עולים שזוכים בטיפול יומיומי, כמובן שכל אחד בצורה שלו ובאינטנסיביות שלו, ו-21,000 תושבים חוזרים במהלך שנתיים – זה לא מספר קטן.

דמיטרי אפרצב: אנחנו בכוונה מציגים אותו, מכיוון שרוב הזמן, כשמדברים על פעילות משרד הקליטה, מדברים על מספר עולים שהגיעו באותה שנה.

דמיטרי אפרצב: ומשום מה, גם בתקשורת, שוכחים שאלה שהגיעו השנה הצטרפו לאלה שהגיעו לפני שנה, שנתים ועד עשר שנים, וזה בעצם קהל היעד של משרד הקליטה.

דמיטרי אפרצב: לגבי תושבים חוזרים, במילה אחת אני אגיד, שזה נכס אסטרטגי למדינת ישראל כמו העולים.

דמיטרי אפרצב: כמובן שצורת הטיפול היא שונה, אבל אני חייב להגיד לכם שההתאקלמות של תושבים חוזרים היא הרבה יותר קצרה, ולכן תרומה למשק ולחברה – כמעט מיידית, עם הגעתם לארץ.

דמיטרי אפרצב: ובדיוק כמו שאמרה השרה: לא על חשבון קליטת עולים, אבל זוהי בהחלט אוכלוסייה שזקוקה להתייחסות.

דמיטרי אפרצב: כאן אתם יכולים לראות את מספרי העולים והתושבים החוזרים שהגיעו בשנת 2009, הפריסה הגיאוגרפית – בגרף שלמטה אתם יכולים לראות שיש מגמת עלייה.

דמיטרי אפרצב: אנחנו לא הצגנו, כרגע, את הנתונים של 2010, אבל כפי שאמרה השרה, מדובר על תוספת של 20%, וזאת המגמה שהולכת ותוספת תאוצה.

דמיטרי אפרצב: מבחינה תקציבית – אני רוצה, ברשותך, לתת כמה מילים – לצערי, חלק מהשותפים יצאו, אבל ימסרו להם.

דמיטרי אפרצב: זאת הזדמנות, כשמדברים וחושפים את האינפורמציה לציבור – לא תמיד יש את האפשרות הזאת – להגיד, באמת, תודה לשני שותפים מאד מרכזיים ומאד חשובים למשרד הקליטה, על בסיס יום יומי.

דמיטרי אפרצב: גם אם מישהו הולך, מה שנקרא, להיות מופתע – במיוחד ריבקי, שנמצאת שם, הרפרנטית שלנו באגף תקציבים – זכינו השנה לצוות של רפרנטים באגף תקציבים מקסים, מעולה, קשה מאד למשא ומתן, אבל צוות מקצועי, מבין, יודע ומאד טוב לנו לעבוד אתו, וזאת ההזדמנות להגיד לך תודה, לאוהד ולסגן הממונה.

דמיטרי אפרצב: אנחנו מאד מעריכים את עבודתכם, גם אם אנחנו לא תמיד מסכימים ולא קל לעבוד אתכם.

דמיטרי אפרצב: אנחנו מאד מעריכים את המקצועיות שלכם.

דמיטרי אפרצב: השותף הנוסף זה משרד ראש הממשלה – אבי כהן היה כאן, עזב – משרד ראש הממשלה מלווה אותנו בפרויקטים גדולים מאד, כמו שהשרה דיברה – לגבי דיור, לגבי עולי הפלאש-מורה, לגבי תושבים חוזרים, לגבי כמעט כל אספקט שמשרד הקליטה עובד בו.

דמיטרי אפרצב: אנחנו מרגישים את השותפות, אנחנו מאד מודים לאבי וזו ההזדמנות להגיד לו תודה.

דמיטרי אפרצב: וזאת גם הזדמנות, בגלל שאני לא יודע אם אני אספיק – אני רוצה להגיד, שכל מה שאנחנו מציגים כרגע זה בזכות הצוות הנפלא – השרה ציינה את זה, ואני, ברשותך, רוצה להוסיף עוד מילה – של עובדי משרד הקליטה.

דמיטרי אפרצב: הבכירים של משרד הקליטה נמצאים כאן, אבל יש עוד קרוב ל-500 איש שפרוסים מאילת עד מטולה, אנשים נאמנים, ואני חייב להגיד בתור עולה, שהרי כל אחד מאתנו חי במין סוג של סטיגמות ותמיד הרבה יותר קל להאשים את המערכת במקום להסתכל פנימה מול המראה.

דמיטרי אפרצב: אני לא אגיד שהופתעתי, אבל אני מאד נהנה משיתוף פעולה מדהים והזדהות מוחלטת עם המטרות שהשרה מגדירה מולנו,  וזה בהחלט מאד מקל על העבודה, ואנחנו רואים המון דרייב בעבודת העובדים, זאת הזדמנות להגיד לכם תודה.

דמיטרי אפרצב: תקציב המשרד, לעומת השנים הקודמות, קיבל שדרוג משמעותי ביותר.

דמיטרי אפרצב: אני רוצה שתשימו לב לבסיס התקציב.

דמיטרי אפרצב: זה חשוב מאד, מכיוון שאחד הדברים שהשרה הציבה לנו, כמטרה – היא אמרה שחשובים לה מאד הפעילות השוטפת והמבצעים, והדברים, מאד חשוב לה, אחרי שתסתיים הקדנציה, להשאיר משרד במצב תקין וטוב.

דמיטרי אפרצב: זה שונה מהמצב שהשרה, כשנכנסה לתפקיד, קיבלה אותו.

דמיטרי אפרצב: בסיס התקציב של המשרד לקליטת העלייה גדל, וזה בעצם מה שמבטיח עבודה שוטפת ורצינית.

דמיטרי אפרצב: עידוד עלייה ותושבים חוזרים – משרד הקליטה בהחלט גאה בפעילות, ולנו יש כוונה רצינית ביותר להגדיל את הפעילות בשנים קדימה.

דמיטרי אפרצב: אנחנו יכולים לדווח על הצלחת המבצע המשותף של הסוכנות היהודית ומשרד הקליטה, תוכנית העלייה מחבר המדינות.

דמיטרי אפרצב: דרך התוכנית גילינו שזו הדרך לטפל.

דמיטרי אפרצב: יש פוטנציאל עצום וזה בהחלט נושא שנדון עליו גם עם אגף התקציבים וגם בהמשך.

דמיטרי אפרצב: אני מקווה שבשבוע הבא נקיים ישיבה אסטרטגית עם הגורמים המרכזיים בתחום עידוד העלייה, ונדע לנווט את זה בצורה נכונה.

דמיטרי אפרצב: הגיעו לארץ עד היום 3500 אנשים, צעירים, משכילים, בעלי מקצועות נדרשים למשק, קליטתם ממש זורמת ואנחנו משוכנעים שזו הדרך לטפל ואנחנו נמשיך בכך.

דמיטרי אפרצב: אתם יכולים לראות כאן עוד מבצעים שמשרד הקליטה מוביל בהשתתפות ובשיתוף מלא, כמובן, עם הסוכנות היהודית, והשותפות לא תמיד נמדדת בתקציבים, היא נמדדת בהמון אספקטים אחרים.

דמיטרי אפרצב: לסוכנות היהודית יש המון מה לתת מעבר לכסף, למרות שהוא חשוב והוא מכפיל פעילות.

דמיטרי אפרצב: אם זה עידוד עלייה 2010, נגב-גליל – אני חייב לציין כאן שיתוף פעולה מקסים עם משרד הנגב והגליל, שנתן כאן ממש גושפנקא משמעותית.

דמיטרי אפרצב: אני פניתי אתמול במכתב למנכ"לית המשרד לנגב ולגליל, במטרה להוסיף, עוד השנה, עוד שני מיליון שקלים, על מנת להביא עוד עולים לפריפריה, מכיוון שלפי הדיווח של הסוכנות היהודית, כל ההקצאות שסיפקנו עד עכשיו כבר התמלאו.

דמיטרי אפרצב: אמל"ט, ונצואלה, גם הפעילות שלנו בארצות הברית באמצעות ארגון הצופים, גרעיני "צבר" – זה עצוב, זה חבל, אבל זה לא כל כך חשוב לנו.

דמיטרי אפרצב: מה שנקרא: זה פורסם ברבים, והרבה לקחו קרדיט, אבל זו בהחלט פעילות שמשרד הקליטה מוביל ומתקצב בעוצמה, יש שותפים לזה, גם הסוכנות היהודית עוזרת, אבל זו בהחלט ספינת הדגל שלנו, כי זו לא אשמה בכך ש-250 חיילים מגיעים לארץ ומתגייסים לכוחות הביטחון, זו בהחלט גאווה ושמחה.

דמיטרי אפרצב: עידוד עליית ותושבים חוזרים – תוכנית לעידוד ישראלים לחזור לארץ.

דמיטרי אפרצב: ממש ב"בריף" – בחודש הקרוב יצא מבצע לדרך, אנחנו מסיימים, מה שנקרא: "פיין טיונינג", את הדברים הקטנים, המשמעותיים מאד, וגם היום יש ועדה בין משרדית בנושא הזה.

דמיטרי אפרצב: אנחנו מקווים לרוץ בנובמבר בכל קצוות תבל, לגייס אנשים, לשכנע ולהציע לישראלים לחזור.

דמיטרי אפרצב: לצורך העניין הזה הם יקבלו הטבות ושדרוגים, גם במכס ובמיסוי.

דמיטרי אפרצב: הם יקבלו החזר פדיון דמי תשלום ביטוח בריאות לאומי, חינוך לילדים, ליווי ותמיכה תעסוקתית וגם עזרה ביזמות עסקית.

דמיטרי אפרצב: אני לא רוצה להכניס אתכם עכשיו לכל פרטי הפרטים, אבל שותפים הפעם לנושא הזה: משרד התמ"ת, משרד ראש הממשלה, כמובן, משרד החינוך, אוצר, רשות המכס והמסים, ביטוח לאומי.

דמיטרי אפרצב: זאת תוכנית ממשלתית ולא תוכנית פרטית של משרד הקליטה.

דמיטרי אפרצב: נעבור הלאה.

דמיטרי אפרצב: אנחנו גאים בהחלט – כי זו אחת המטרות של משרד הקליטה – להרחיב שיתופי פעולה עם משרדי ממשלה אחרים ועם השותפים, הפרטנרים שלנו, הטבעיים: סוכנות, נתיב.

דמיטרי אפרצב: השקענו מאמצים לא קטנים להכניס ל"לופ" של קליטת עלייה גם משרדי ממשלה אחרים, לזה נתייחס בהמשך.

דמיטרי אפרצב: פתחנו בתים ישראליים במוסקווה ובקייב, בנוסף ל-14 בתים ישראליים שאנחנו מפעילים בארצות הברית ובאירופה.

דמיטרי אפרצב: פיתחנו תוכנית מיוחדת עם נתיב, בנושא של כניסת - - - אחרי שאנשים מקבלים זכאות עלייה, ואני מקווה מאד שבימים הקרובים נוכל לסיים את הדיונים שלנו עם הסוכנות היהודית, על מנת למנף את התוכנית הזאת לכיוונים נוספים.

דמיטרי אפרצב: פעלנו, וממשיכים לפעול, לשילוב מערכות מידע בין משרד הקליטה לסוכנות היהודית – כאן אני רוצה לציין את הפעילות הנמרצת והסופר-מקצועית של מנכ"ל המחלקה לעלייה וקליטה בסוכנות היהודית, אלי כהן, שללא שום ספק הוא המנוע של הנושא הזה ואנחנו מאד מברכים על כך.

דמיטרי אפרצב: שילוב ידיים כאן יאפשר לסוכנות היהודית לנצל את הכלי הזה על מנת לעודד עולים לעלות, ולנו לקבל אינפורמציה מוקדם ככל האפשר, על מנת להיערך לקליטה מיטבית.

דמיטרי אפרצב: אנחנו מקיימים שיתופי פעולה עם רשות ההגירה עם משרד הבריאות, ביטוח לאומי, משרד התקשורת, בכל מה שקשור לדברים שקשורים למתן הטבות כאלה ואחרות והטיפול במשרדים האלה בעולים חדשים.

דמיטרי אפרצב: לצערי הרב, במשך השנים האחרונות הנושא הזה ירד לטמיון, משום מה שוכחים שהאחריות בקליטת העלייה מוטלת לא רק על משרד הקליטה, אלא על הממשלה כולה.

דמיטרי אפרצב: אנחנו תומכים כספית, משתפים פעולה, עם ארגון נפש בנפש, שבינתיים קיבל אחריות על הבאת עולים מארצות הברית, בהנחיית השרה אנחנו מקיימים דיונים נמרצים עם משרד החינוך לגבי רפורמה בהוראת השפה העברית, וגם את כל הנושא שאני מקווה מאד שיעלה מדרגה – הוא כבר עלה מדרגה.

דמיטרי אפרצב: אני אדווח על זה אם זה יהיה רצונך – לגבי משרד הבריאות בנושא של רישוי רופאים.

דמיטרי אפרצב: יש סדרה שלמה של הצלחות.

דמיטרי אפרצב: אנחנו מחכים לפגישה בין סגן השר ליצמן עם שרת הקליטה והצוותים, על מנת לקבל גם שם דחיפה רצינית.

דמיטרי אפרצב: קליטה בקהילה – תחום רחב, גדול, עם תקציב ענק, שבו אנחנו נותנים מענים בפנים, בתוך הרשויות, מול העולים ומול הרשויות, מול הקהילות.

דמיטרי אפרצב: הוא מתבטא גם בפרויקטים שונים לגבי ילדים ובני נוער עולים, מדובר גם על ביצוע שינויים משמעותיים לסיוע לארגוני עולים.

דמיטרי אפרצב: בהוראת השרה הסיוע לארגוני עולים, גם בשנה שעברה וגם בשנה הזאת, קפץ משלושה מיליון שקלים בתקציב השנתי לשבעה מיליון שקלים בתקציב השנתי.

דמיטרי אפרצב: עשינו פעילות נמרצת במשרד המשפטים וקיבלנו מהם גושפנקא ואישור להחריג ארגוני עולים מול ארגונים אחרים - - -

סופה לנדבר: וזה לא היה פשוט.

דמיטרי אפרצב: וזה לא פשוט, אבל זאת בהחלט הצלחה.

דמיטרי אפרצב: בסך הכל, בסך הכל, המשרד מעורב בפעילות בקליטת עולים ומוביל אותה ב-120 רשויות, והרחיב את המעורבות שלו ואת הטיפול והתקציבים שלו.

דמיטרי אפרצב: אוכלוסיות מיוחדות.

דמיטרי אפרצב: לפי מה שציינה השרה, המשרד קיבל החלטה להתמקד, גם השנה וגם בשנה הבאה, במספר אוכלוסיות יעד.

דמיטרי אפרצב: לא שהן לא טופלו, אבל רצינו לשים על זה פוקוס, לשים על זה דגש.

דמיטרי אפרצב: אם זה, מה שנקרא, לפי הקודים התרבותיים של עולים ממדינות שונות, ואם גם הנושא של הפריפריה.

דמיטרי אפרצב: הנושא של אזורי עדיפות לאומית, על זה גם שמנו דגש.

דמיטרי אפרצב: ממש בימים האלה המשרד פתח פעילות ב-11 יישובים בנגב ובגליל בנושא של מרכזי צעירים, השרה דיווחה על הנושא של עולי קווקז, שיקבלו סיוע – זה כבר רץ – אם זה בצה"ל, 150 סטודנטים יקבלו מלגות נוספות, הורחב הנושא של זכאויות, ובפעם ראשונה מאז שהעולים הגיעו, הם מקבלים הכרה מ-1989.

דמיטרי אפרצב: זה מוגבל לפרק זמן מסוים.

דמיטרי אפרצב: רוצים להשקיע מאמץ במספר שנים ולתת פריצת דרך.

דמיטרי אפרצב: משרד הקליטה פעל השנה וציין 20 שנה לעלייה מברית המועצות לשעבר, עליית מיליון, שהשנה, מבחינה סטטיסטית, הגיע העולה המיליון מחבר המדינות, בעלייה הזאת, של שנות ה-90.

דמיטרי אפרצב: וזה בהחלט הנושא.

דמיטרי אפרצב: אנחנו לא נקיים אירועים ולא נציין את זה, מכיוון שמישהו חגג את זה לפני עשר שנים - - -

סופה לנדבר: לא, אנחנו נציין את זה בחודש דצמבר, עם סיום של חגיגות ה-20 שנה.

דמיטרי אפרצב: אני לא רוצה לגעת כרגע, אבל התרומה של העלייה הזאת – יכול להיות שזה גם לא מנומס, כי אני גם חלק מהעלייה הזאת – אבל, בהחלט, תרומתה של העלייה הזאת גדולה, למדינת ישראל.

דמיטרי אפרצב: פרויקט כחול ולבן.

דמיטרי אפרצב: פרויקט כחול ולבן – בהחלט ספינת דגל של משרד הקליטה.

דמיטרי אפרצב: מיד אחרי כניסתה של השרה לתפקיד, היא אמרה לנו משפט ולפי המשפט הזה עשינו כאן פעילות: אין קליטה טובה ללא חיזוק והעצמת הזיקה והשייכות של העולים אל החברה בישראל ואל ארץ ישראל.

דמיטרי אפרצב: הדבר הזה הוא ברור, הוא נכון, והקמנו תחום שמטפל בנושא של מורשת ישראל, כי אין קליטה טובה בלי חיבור למדינה ולחברה, למסורת וליהדות.

דמיטרי אפרצב: אין אפשרות להצליח.

דמיטרי אפרצב: בן-אדם שלא מרגיש שייך, לא שייך.

דמיטרי אפרצב: אנחנו מפעילים פרויקט – עכשיו מריצים פרויקט חדש – משתתפות גם קרנות מבחוץ, הפרויקט הזה כרגע הולך להתרחב ל-1500 תלמידים ב-20 בתי ספר בארץ, 600 סטודנטים בעשר אוניברסיטאות ומכללות, הכל מתואם עם משרד החינוך.

דמיטרי אפרצב: יש התרגשות רבה בשטח, ועל ידי כך אנחנו מתכוונים לשפר קליטה רוחנית, וגם לחבר את האזרחים החדשים לאזרחות האמיתית של המדינה.

דמיטרי אפרצב: כלכלה, תעסוקה ומדע.

דמיטרי אפרצב: משרד הקליטה פועל פעילות נמרצת, רחבת היקף, מקצועית ביותר, בתחום הזה.

דמיטרי אפרצב: אני אגע רק במספר נקודות.

דמיטרי אפרצב: דבר אחד זה 12 מרכזי מעלו"ת (מרכזי עסקים לעולים ותושבים חוזרים) שפרוסים בכל הארץ, שנותנים מענה ליזמות עסקית בקרב העולים.

דמיטרי אפרצב: זה לא סוד, שקרן היזמות העסקית של משרד הקליטה היא הטובה ביותר, מכיוון שהתפוקות שלה, וכל המוצרים הנלווים שבאים מסביב להשמות עולים בתחום, מאד משתלמות למדינה.

דמיטרי אפרצב: הכסף כאן לא הולך לאיבוד, ובמשך שנים רבות הקרן הוכיחה את עצמה, ואנחנו מאפשרים לאנשים לגעת ולהתחבר לקרן הזאת עוד בטרם עלייתם לארץ, באמצעות פעילות שנקראת: "ביזנס il".

דמיטרי אפרצב: בצורה ממוחשבת האנשים יכולים להתחבר, אנחנו השנה מאפשרים לעשות את זה גם לעולים.

דמיטרי אפרצב: כמובן שאוכלוסיות מיוחדות, כמו יוצאי אתיופיה, קווקז, בוכארה ואיראן, גם מקבלות מענה.

דמיטרי אפרצב: את הנתונים אתם יכולים לראות על הלוח.

דמיטרי אפרצב: שישה מרכזי הכוונה.

דמיטרי אפרצב: מרכזי הכוונה זאת המצאה מיוחדת של משרד הקליטה, אתם יכולים לראות פריסה של מרכזי הכוונה.

דמיטרי אפרצב: החידושים – בזה אני אגע – הפעלת מרכזי הכוונה ניידים בפריפריה – אנחנו רוצים שהטיפול שלנו יגיע לבתים של העולים – הפעלת רכזי שטח בפריפריה בטיפול אינדיבידואלי – לפי הנחיית השרה, שיטת העבודה היא אינדיבידואלית, במשרד – חיבור מערכות מידע עם מרכזי הכוון במעקב צמוד אחרי ביצוע – זאת אומרת: המצב שבו עולים נשלחו, או לא נשלחו, למרכזי הכוון, עכשיו כל מנהל לשכה יוכל לוודא: הגיעו, לא הגיעו, איזה טיפול קיבלו.

דמיטרי אפרצב: רשימה שלמה של דברים נוספים – ואוצ'רים, מקצועות רישוי, קידום העסקה, תוכנית קמ"ע (קליטת/קידום מדענים) – כפי שדיווחה השרה, סיימנו את הפרק המשמעותי ביותר בהיסטוריה של התוכנית.

דמיטרי אפרצב: התוכנית, וכל מי שנמצא בתוכנית כרגע ימשיכו לעבוד עד הסוף, אנחנו כרגע עובדים עם השותפים שלנו על שדרוג התוכנית לגבי החדשים.

דמיטרי אפרצב: תוכנית שפירא – תוכנית שהיא בעצם טרום תוכנית קמ"ע – נותנת פתרונות להרבה מאד מדענים, להרבה מאד אנשי מקצוע שקשורים לנושא.

דמיטרי אפרצב: תוכנית לאומית להשבת אקדמאים – תוכנית גדולה, שנבנתה ופותחה במשרד הקליטה.

דמיטרי אפרצב: משרד הקליטה עמד בראש הצוות שהכין את כל ההמלצות.

דמיטרי אפרצב: אנחנו שמחים, כי לשם כך פעלנו, שהתוכנית הזאת יצאה לדרך, ואנחנו מאחלים בהחלט הצלחה מרובה לשר החינוך, שכרגע לקח על עצמו להוביל את זה.

דמיטרי אפרצב: כך או אחרת, אנחנו מקדמים את הנושא של מאגר של 5000 אנשים שמתכוונים להגיע, אני משוכנע שקראתם בעיתונות לגבי הפעילות הזאת.

דמיטרי אפרצב: רק תוספת קטנה: אל תשכחו שזה פרי יוזמה ופעילות של משרד הקליטה.

דמיטרי אפרצב: שם זה לא היה כתוב.

דמיטרי אפרצב: עולי אתיופיה – עולי אתיופיה, במשרד הקליטה, מקבלים דגש מיוחד.

דמיטרי אפרצב: אני לא רוצה להוסיף.

דמיטרי אפרצב: גם אני זכיתי להיות באתיופיה כסיור הכנה לקראת הגעת השרה.

דמיטרי אפרצב: אני נדהמתי, ואני רוצה להגיד שזה נכס בלתי רגיל למדינת ישראל.

דמיטרי אפרצב: אני לא מכיר קהילות שתוך פרקי זמן כל כך קצרים הצליחו לעשות כברת דרך כל כך ארוכה.

דמיטרי אפרצב: באמת, מדינת ישראל והחברה הישראלית לא יודעות להעריך מספיק את הגודל הרוחני והנפשי של הקהילה.

דמיטרי אפרצב: אני לא רוצה כרגע להרחיב על זה.

דמיטרי אפרצב: אנחנו מעדיפים לא להרחיב בדיבורים, אלא להרחיב במעשים.

דמיטרי אפרצב: המשרד פועל במרכזי קליטה בשיתוף פעולה עם הסוכנות היהודית, כשלמעשה הסוכנות היהודית היא קבלן ביצוע – מבצע את העבודה, את הקליטה עצמה – אנחנו פועלים ביישובי קבע, ב-22 יישובים, כאשר אנחנו מפעילים יוצאי עדה אתיופית באופן מוחלט.

דמיטרי אפרצב: הם אלה שמבצעים, הם אלה שקובעים, הם עושים את העבודה.

דמיטרי אפרצב: אנחנו בהחלט גאים בכך שמנהל אגף קליטת עולי אתיופיה הוא בן העדה, ואנחנו מאד גאים במנהל הזה – דוד יאסו.

דמיטרי אפרצב: זו בהחלט הצלחה ואנחנו, כמובן, בכל הזדמנות פונים ומבקשים מכל משרד ממשלתי ומכל ארגון, לקחת את זה בחשבון.

דמיטרי אפרצב: יש אנשים טובים מאד, צריך לקדם אותם.

סופה לנדבר: אני חושבת שדימה, כאן אתה יכול להוסיף שהוא אתמול היה בצפת, והתפרסם איזשהו מאמר שקרי - - -

קריאות: - -

סופה לנדבר: לא, לא על משרד הקליטה, אבל על העובדים.

סופה לנדבר: כמה איש חיים שם, במרכזי קליטה?

דוד יאסו: בסך הכל במרכזי קליטה חיים כ-4000.

סופה לנדבר: לא, לא.

סופה לנדבר: שם, ספציפית.

דוד יאסו: ספציפית במירון יש לנו כמעט 200 נפש, אבל כאלה שמסוגלים לעבוד, סך הכל במירון, 85, אפס מובטלים, יש כ- 21 עובדים, והשאר לומדים עברית באולפן.

דוד יאסו: אותו דבר גם בכנען.

דוד יאסו: יש לנו מועמדים שיכולים לעבוד, כ-99, מתוכם עובדים 26, וכל השאר לומדים באולפן.

סופה לנדבר: זהו זה.

דמיטרי אפרצב: אוקי, חברים.

דמיטרי אפרצב: כמו שאמרתי, הנושא הזה הוא נושא חשוב, השותפים שלנו, הסוכנות היהודית, גם לא נותנים לנו - -

דוד יאסו: - - -

דמיטרי אפרצב: מה שנקרא: לנשום, אם אנחנו רוצים לנשום.

דמיטרי אפרצב: יש לנו קשר הדוק יומיומי, ואני חייב להגיד שמשרד הקליטה, על בסיס יומי, מתמודד עם השמצות של הקהילה הזו, עם שקרים, עם דברים פשוט איומים, ואנחנו בהחלט, בכל הזדמנות שיש לנו, מגנים את זה, ומשתדלים לעשות את המקסימום גם על מנת ליחצן את הקהילה.

דמיטרי אפרצב: לצורך העניין הזה רק לעוד נקודה אחת אני רוצה להתייחס, נקודה אחרונה, שחבר הכנסת מולה רצה להתעניין – אבל הוא הלך לטפל בעניינים אחרים.

דמיטרי אפרצב: העצמת מוסד ה"קייסים".

דמיטרי אפרצב: משרד הקליטה רואה בקייסים, במנהיגות הרוחנית של הקהילה, את עמוד השדרה והדבר החשוב ביותר.

סופה לנדבר: ופעלנו כדי שיקבלו אישור כקייסים.

דמיטרי אפרצב: השרה מתייעצת ופוגשת אותם על בסיס קבוע.

דמיטרי אפרצב: אני כמנכ"ל, בכל הזדמנות שיש לי מול משרדי ממשלה רלוונטיים לטיפול בעולי אתיופיה, מנסה לקדם את הנושא ולקדם את המוסד.

דמיטרי אפרצב: נושא של דיור כבר נאמר רבות, אני לא רוצה להוסיף.

דמיטרי אפרצב: חביב, אני מקווה שאתה תסלח לי.

דמיטרי אפרצב: המשרד עושה פעילות נמרצת, ואני חייב להגיד כאן דבר: הנושא של דיור ציבורי הוא נושא כאוב, הוא נושא בעייתי ומדברים עליו המון.

דמיטרי אפרצב: ושורש העניין כאן זה לא לדבר, אלא לעשות.

דמיטרי אפרצב: משרד הקליטה, ביוזמה של השרה, חוץ מזה שמקדמים את זה בכל ישיבת ממשלה, פשוט הולך ועושה.

דמיטרי אפרצב: פשוט הולך ועושה, אנחנו מגלים הרבה שותפים, ואני חייב להגיד לכם שמאז הקדנציה, מעל 1200 דירות העולים קיבלו, במקום שכולם אמרו שאין דיור ציבורי.

דמיטרי אפרצב: והמגמה הזאת תימשך בצורה שקטה ובצורה יותר רעשנית, ואני אשמח שכל אחד יצטרף ליוזמות האלה גם בדיבורים, בעיקר במעשים.

דמיטרי אפרצב: אני מקווה מאד שנסיים את ה"קול קורא" ונקבל פתרונות מאד מעניינים ומעשיים.

דמיטרי אפרצב: חשוב להגיד שראש הממשלה מעורב, הנציג שלו יושב כאן, והוא על בסיס יומיומי עובד מול האגפים הרלוונטיים.

דמיטרי אפרצב: נושא רווחה הוא נושא חשוב, המשרד כאן עובד כרגולטור וכאוזן קשבת, וכמי שמנווט את עבודת משרד הרווחה בנושא.

דמיטרי אפרצב: אני רוצה לסיים את דבריי באמירה שהשרה גם סיימה אתה.

דמיטרי אפרצב: תסלחו לי אם זה לא – אולי זה לא מספיק פרלמנטרי, אני לא מנוסה בזה, אבל נורא חשוב להבין, שקליטת עולים זו לא בסטה פרטית של משרד הקליטה.

דמיטרי אפרצב: אמנם משרד הקליטה הוא אחראי, זאת האג'נדה וזה הנושא שלו, אבל זאת משימה לאומית וזאת משימה של כל משרד ממשלתי.

דמיטרי אפרצב: כך אנחנו רואים את זה, כך אנחנו פועלים, כך אני מונחה על ידי השרה ומנחה את עובדי המשרד.

דמיטרי אפרצב: אנחנו, בימים אלה, מקיימים פגישות עם מנכ"לים במשרדי ממשלה אחרים, ואני שמח בהזדמנות זו גם לדווח לך שאנחנו מקבלים תשובות מאד חיוביות, ויכול להיות שבישיבת ועדת העלייה והקליטה הבאה, נוכל לדווח גם על הנושא הזה.

ליה שמטוב: תודה רבה.

ליה שמטוב: אני מבקשת מאלי כהן, מנכ"ל מחלקת העלייה והקליטה - - -

דמיטרי אפרצב: רק שנייה.

דמיטרי אפרצב: יש לי בקשה.

דמיטרי אפרצב: אני פשוט רוצה לנצל הזדמנות, גברתי היושבת ראש.

דמיטרי אפרצב: אפשר?

דמיטרי אפרצב: עובדי המשרד – ואני מקווה שגם אחרים ישתתפו – רוצים לברך אותך לזה שנולדה לך נכדה.

סופה לנדבר: תודה דימה, תודה.

סופה לנדבר: (מחיאות כפיים באולם הוועדה).

ליה שמטוב: בבקשה, אלי כהן.

אלי כהן: גברתי היושבת ראש, גברתי השרה, חברים נכבדים, ידידי המנכ"ל.

אלי כהן: אני, ברשותך, רוצה קודם להצטרף לברכות לשרה לרגל הולדת הנכדה החדשה, אחות לאלכס.

אלי כהן: אני מאחל לך שיהיו לך מספיק נכדים ונינים, כמו שלאמא שלי.

אלי כהן: אני לא אגיד לך את המספר, אבל זה ייקח לך כמה שנים טובות.

אלי כהן: אני רוצה להציע הצעת חוק, שתרחיבי את הצעת החוק לחופשת לידה, ותחייבי סבתות לפחות ב-24 שעות חופשת לידה מרגע לידת הנכדה.

סופה לנדבר: זה בטוח.

קריאה: 24 שבועות.

קריאה: גם סבים.

אלי כהן: אז היינו מצליחים כאן.

אלי כהן: לעניין עצמו – אני חושב שזה לא דבר שהוא מצוי, לצערי הרב בחברה הישראלית, ובטח לא במשכן הזה בשנים האחרונות.

אלי כהן: אני חושב, היושבת ראש, שאת הצלחת להוביל הרבה מהלכים כאן, בתוך החדר הזה, ואני חושב שהדיווח של השרה מלמד, בדיוק, על התוצאות של חלק ממשאלות לבך, כפי שהעברת כאן.

אלי כהן: אני באתי לכאן באופן מיוחד היום כדי להגיד תודה לשרה ולמשרד הקליטה ולצוות שלה.

אלי כהן: אני חושב שהדיווח היום הוא דיווח, בלשון מליצית, עני.

אלי כהן: כי המציאות של העשייה, של המשרד, לטובת העלייה והקליטה, הוא דבר, ש-אני אומר לכם, אני 20 שנה בסוכנות היהודית – זה לציטוט – לא ראיתי פעילות מהסוג הזה.

סופה לנדבר: תודה אלי.

אלי כהן: אני רוצה לומר לכם שהיה לי הכבוד והעונג לארח את השרה בארץ ובעולם.

אלי כהן: והיא נכנסת לבתים, והיא פותחת פריז'ידרים – אם זה במרכז הקליטה של עולי אתיופיה, ואם זה עולי קווקז או עולי רוסיה או עולים ממקומות אחרים.

אלי כהן: ושואלת: מה אכלתם.

אלי כהן: ומסתכלת על הילדים, ונכנסת לשירותים – אם זה נקי – ומגיעה לאתיופיה והולכת שם בבוץ ומגיעה לבתים הכי רחוקים, כדי לראות איפה הם נמצאים ולגשר על הפער.

אלי כהן: וביחד עם הצוות המקצועי שלה, שמובילים אותו דימה והחברים שלי שנמצאים כאן, אני חושב שלא היינו יכולים לשמוע דיווח כזה היום, לולא המאמצים והמעורבות האישית, שחורגת מהמחויבות המיניסטריאלית, אלא יש בה מחויבות אמוציונאלית, רגשית, שראויה למלוא ההערכה.

אלי כהן: ואני חושב שזה לזכותם, ואני חושב שזה לזכות העובדים שהולכים אחריהם ומצליחים לעשות את העסק הזה.

אלי כהן: ולא בכדי זו השנה השנייה שיש עלייה בעלייה, שבעצם נותנת תוצאה ישירה של המאמצים שנעשים כאן.

אלי כהן: ואני מניח שיש עוד כמה דברים שלא נאמרו כאן לגבי עולי תימן ועולים אחרים, שיש פה אנשים שמעורבים בהם, ואני לא אפרט, אבל שהם הובילו לתוצאות מרשימות בהחלט, שמדינת ישראל יכולה להתגאות בהן.

אלי כהן: אני רוצה רק להוסיף דבר אחד: אני חושב שמה שמוצג כאן היום זה יותר מאשר דיווח.

אלי כהן: לדעתי, זה אתגר בפני מדינת ישראל וממשלת ישראל.

אלי כהן: מכיוון שאם העסק הזה, אם המשרד, ואני חושב שגם העם היהודי, שמיוצג על ידי הסוכנות היהודית, לא ימשיך ללוות את התהליך הזה – ואני חושב שגם היושב ראש אמר לשרה שהוא מחויב באופן מלא להמשך הפעילות הזאת בתחום הזה.

אלי כהן: נתן שרנסקי אמר את זה באופן פתוח, ושמעתי את זה גם ממנו וגם מהשרה, ואני חושב שזה גם בא לידי ביטוי – אני חושב שהאתגר הזה שמונח לפתחנו הוא שבשנה הבאה יהיה עוד גידול בעלייה, ולאחר מכן, כי אני רוצה לומר לכם: חבל שאנשי האוצר לא נמצאים פה, אבל אם הם כאן, אני רוצה לומר, שזה המפעל הכלכלי אולי הזול ביותר שעושה החברה הישראלית.

אלי כהן: כי התרומה – וזה משיחות עם סטנלי פישר, הנגיד, וגם עם אנשי האוצר – אני חושב שהתרומה של העולים לקידום החברה הישראלית והעלייה, הוא דבר שלא יסולא בפז.

אלי כהן: ולכן אני רוצה להודות, אנחנו נמשיך להיות שותפים, אנחנו מעריכים את היושרה ואת האינטגריטי ואת המחויבות ההדדית, ובמילה אחת, בעצם בשתי מילים: פשוט תודה רבה.

סופה לנדבר: תודה רבה לך.

ליה שמטוב: תודה.

ליה שמטוב: אנחנו פשוט חייבים לסיים.

ליה שמטוב: תודה רבה לשרת הקליטה, לסופה לנדבר - -

אברהם נגוסה: אני פשוט רוצה להגיד כמה מילים.

ליה שמטוב: לכל הצוות - -

אברהם נגוסה: רק דקה.

אברהם נגוסה: אני ממש - -

ליה שמטוב: אני לא יכולה.

ליה שמטוב: לא, לא.

ליה שמטוב: אי אפשר.

אברהם נגוסה: אני רוצה, באמת, לתת הערכה לשרת הקליטה.

אברהם נגוסה: אני חושב שהיא שרת הקליטה הראשונה שביקרה באתיופיה, ללמוד ולראות מאיפה העולים באים.

ליה שמטוב: תודה רבה.

אברהם נגוסה: אני חושב שעשית עבודה טובה, ויישר כוח.

אברהם נגוסה: היו לי כמה דברים להגיד, אבל אין זמן.

ליה שמטוב: תודה, הישיבה נעולה.

סופה לנדבר: תודה רבה לכולם.