ועדת הפנים ואיכות הסביבה, כנסת 18, פרוטוקול מספר 263, 2010-10-18 11:00

דוד אזולאי: בוקר טוב לכולם.

דוד אזולאי: אני פותח את ישיבת ועדת הפנים והגנת הסביבה.

דוד אזולאי: על סדר היום הצעת חוק עובדים זרים (תיקון מס' 15) (צו כניסה למקום המשמש למגורים), התשע"א-2010, שהיא הצעת חוק ממשלתית.

דוד אזולאי: היום כאשר מחפשים עובדים זרים ששוהים באופן בלתי חוקי צריך לחפש אותם בכל מיני מקומות שבהם הם נמצאים.

דוד אזולאי: אני מבין שזה התיקון המוצע בחוק.

דוד אזולאי: מי רוצה להציג את הצעת החוק?

דוד אזולאי: בבקשה.

שושנה שטראוס: אני יכולה להציג.

שושנה שטראוס: אני מן הלשכה המשפטית ברשות האוכלוסין.

שושנה שטראוס: מדובר כאן בחוק עובדים זרים, באכיפה נגד מעסיקים וחברות כוח-אדם שמעסיקות עובדים זרים שלא כדין.

שושנה שטראוס: הסמכויות בקשר לתפיסה והרחקה של שוהים שלא כדין מוסדרות בחוק הכניסה לישראל.

שושנה שטראוס: יחידת עו"ז עוסקת בזה.

שושנה שטראוס: כאן מדובר על האכיפה של חובות המעסיקים.

שושנה שטראוס: רצינו להוסיף אפשרות למפקחים של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ומשרד הפנים שעוסקים באכיפת חוק עובדים זרים לקבל צו מבית-המשפט שיאפשר כניסה לבית פרטי שהוא גם מקום עבודה.

אורי מקלב: אם זה רק לצורך חובותיו של המעסיק אז מה הוא הפרק על כל האכיפה המנהלית או הפלילית של חובות המעסיק?

אורי מקלב: מה היתרון להיכנס אל תוך הבית של העובד?

אורי מקלב: כדי לתפוס מטלטלין?

אורי מקלב: אם מדובר על חובות של המעביד לעובד, איזו תוספת צריך?

אורי מקלב: זה כמו כל חוב של תושב ישראל שלא משלם את חובותיו – יש הוצאה לפועל.

שושנה שטראוס: אציג דוגמה של עבירה של מי שמעסיק עובד זר ואין לו היתר.

שושנה שטראוס: אסור לו להעסיק עובד זר, ואולי הוא לוקח עובד שהיה אמור לעבוד בסיעוד ומביא אותו לביתו כדי שיעבוד שם בניקיונות.

שושנה שטראוס: כדי לקנוס אותו או להגיש נגדו כתב אישום אני חייבת שיהיו לי ראיות שאותו עובד עבד שם.

שושנה שטראוס: כל החוק מבוסס על הוכחת יחסי עובד-מעביד, ולצורך זה המפקח מטעמי חייב להגיע לבית.

נאיף הנו: לבית של מי?

שושנה שטראוס: לבית של מי שמעסיק עובד זר, במקרה הזה שלא כדין.

גלעד ארדן: המטרה בכניסה לבית היא למצוא ראיות שנעברה עבירה על החוק.

גבריאלה פיסמן: אפשרות כניסה לבית מגוריו של עובד זר קיימת כבר היום בחוק עובדים זרים.

גבריאלה פיסמן: הצעת החוק מוסיפה את אפשרות הכניסה למקום מגורים בצו שופט, שזו אפשרות שנתונה בחקיקה בכל מקרה, בכל חוק פיקוח, סמכות שנתונה לכל רגולטור.

גבריאלה פיסמן: בדרך כלל רגולטור יוכל להיכנס לבתי מגורים בצו שופט.

גבריאלה פיסמן: בחוק הזה, מכיוון שהמאטריה שלו היא פיקוח על כל נושא העובדים הזרים, ניתנה היום בחוק אפשרות כניסה בדרך של הסכמה, ואנחנו מוסיפים את ההשלמה הזאת, שתהיה אפשרית גם לכניסה בצו שופט אם לא ניתנה הסכמה או אם יש נסיבות שמצדיקות את הפנייה לבית-המשפט.

אורי מקלב: הכניסה תהיה עם צו שופט?

גבריאלה פיסמן: נכון.

דוד אזולאי: בכל מקרה זה בית-דין לעבודה.

דוד אזולאי: שופט נותן את הצו הזה.

אורי מקלב: החידוש כאן, שזה לא מוטל על שוטר אלא על מפקח?

גבריאלה פיסמן: לא. הסמכות ניתנה למפקח גם בעבר.

גבריאלה פיסמן: בחוק הקיים הסמכות ניתנה למפקחים של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

גבריאלה פיסמן: החידוש כאן הוא האפשרות לכניסה למגורים בצו שופט.

אבנר עורקבי: סליחה, איזו סמכות של כניסה ניתנת היום למפקח של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה?

אבנר עורקבי: אני לא מבין את הקטע הזה.

אורי מקלב: אם ניתנה האפשרות גם קודם לכן אז מה ההרחבה כאן?

אורי מקלב: מה זה "בתי מגורים"?

אורי מקלב: עד עכשיו הסמכות היתה רק במקום העבודה?

גלעד ארדן: עד עכשיו אי אפשר היה לבקש צו להיכנס לבית מגורים, אלא במקרה ספציפי בהסכמה של העובד הזר, לאכיפה של עבירה ספציפית.

גלעד ארדן: עכשיו הממשלה מבקשת להרחיב את סמכויות הכניסה של המפקחים, שהם יוכלו להיכנס, בצו של שופט, לא כל אימת שיתחשק להם אלא לאחר שיראו שיש איזה חשד, למקום מגורים שהוא גם מקום העבודה או שהוא לשכה פרטית.

גלעד ארדן: כלומר, לא לכל מקום מגורים.

גלעד ארדן: לא יוכלו להיכנס לבית של מישהו שהוא בכלל לא מקום עבודה של עובד זר.

דוד אזולאי: אם עובד זר נמצא בבית המעביד שלו אז אפשר להיכנס.

גלעד ארדן: כן, בצו של בית-משפט.

גלעד ארדן: את זה הממשלה מבקשת.

דוד אזולאי: בעצם כאן אנו מרוויחים שני דברים – באותה הזדמנות בודקים גם את תנאי החיים של העובד הזר, אם הוא חוקי או לא חוקי.

אורי מקלב: צריך להביא בחשבון שיכולים להיכנס לא לבית מגוריו של העובד הזר מחוץ למקום עבודתו אלא יוכלו להיכנס למקום מגוריו גם אם הוא עובד אצל אדם סיעודי.

דוד אזולאי: אם יש חשש שזה עובד לא חוקי.

אורי מקלב: לא מדובר כאן על פריצה של המשטרה לבתים אלא על פיקוח.

אורי מקלב: הפקח אמור להיכנס אל תוך בתים פרטיים שאינם רק מקום מגוריו של העובד הזר.

גבריאלה פיסמן: אבל אנחנו מדברים על צו שיפוטי.

אורי מקלב: הצו השיפוטי שניתן על-ידי שופטים, בעיקר בבתי-דין לעבודה, יכול להיות גורף במקום שיש לנו חשש.

אורי מקלב: במקרה הזה אנחנו מרחיבים מאוד את סמכויות הכניסה לבתים.

דוד אזולאי: אם יש חשש שבבית הזה יש עובד בלתי חוקי, או אפילו חוקי אבל שעובד בתנאים-לא-תנאים, אז הולכים לבית-המשפט כדי לשכנע אותו.

דוד אזולאי: בית-המשפט נותן צו ויוכלו להיכנס ולבדוק.

אבנר עורקבי: הפרט השני שהזכרת, כבודו, לא ייתכן דבר כזה.

אבנר עורקבי: אנחנו הנכים מחזיקים את העבודים הזרים בביתנו.

אבנר עורקבי: אנחנו נחזיק אותם בתנאים-לא-תנאים?

אבנר עורקבי: העובד הרי מטפל בי.

אבנר עורקבי: מה, אני מחזיק סמים בביתי?

אבנר עורקבי: אני מחזיק רכוש גנוב בביתי שצריך לתת צו של בית-משפט?

אבנר עורקבי: זה נוגד את כל ההלכה.

אבנר עורקבי: כניסה לקניינו של אדם, לביתו הפרטי שבו הוא גר, נוגדת את זכויות האדם.

אבנר עורקבי: אני מכיר מקרים רבים שנכנסו אל תוך הבתים, בדקו את העובדים הזרים, בדקו את התעודות שלהם, בדקו אם הם גרים בבית, פתחו את הארונות.

אבנר עורקבי: זה כבר גובל בפגיעה בזכויות האדם.

אבנר עורקבי: כבודו, אנחנו לא אשמים שאנחנו נכים.

דוד אזולאי: אם יש מידע שבבית הזה נמצא עובד לא חוקי שמועסק שלא כדין ורוצים להיכנס לבדוק, מה הבעיה?

אבנר עורקבי: 99% מן הנכים והמוגבלים מחזיקים עובדים זרים שקיבלו אישור, חד וחלק.

דוד אזולאי: אז לא ייכנסו לביתם.

דוד אזולאי: כאשר אדם מחזיק עובד חוקי, לא ייכנסו.

אורי מקלב: גם אם הוא עובד חוקי, אבל אולי ירצו לבדוק האם הוא עובד בתנאים נאותים, האם כל חובות המעביד כלפי העובד מתמלאים.

אורי מקלב: הרי לא מדובר כאן על עובד לא חוקי.

אורי מקלב: הוא עובד חוקי, אבל יש אולי חשש שלא נשמרים תנאי ההעסקה שלו.

אורי מקלב: נניח שהוא צריך לעבוד ביום ועובד גם ביום וגם בלילה.

אורי מקלב: בודקים אם מקום המגורים שלו מתאים או לא.

אורי מקלב: כאן יש הרחבה גדולה.

דוד אזולאי: שואל חבר הכנסת אורי מקלב האם אפשר לפנות לבית-המשפט ולהגיד: ידוע שבבית הזה יש עובד חוקי אבל ייתכן שהוא מוחזק בתנאים-לא-תנאים.

גבריאלה פיסמן: נכון.

גבריאלה פיסמן: זאת הכוונה.

גבריאלה פיסמן: זאת המטרה של הצעת החוק.

אברהם הראובני: זה קיים גם היום.

גבריאלה פיסמן: זה קיים היום בלי האפשרות לבקש צו שופט.

אברהם הראובני: בשביל מה צריך צו שופט?

שושנה שטראוס: זה נותן פיקוח על הכניסה.

גבריאלה פיסמן: צו שופט – זה אמור להיות דרך המלך.

גבריאלה פיסמן: אנחנו מעוניינים לפגוע פחות ככל הניתן בפרטיותם של אנשים.

גבריאלה פיסמן: המסלול שהתווה החוק עד היום דרש הסכמה של העובד הזר.

גבריאלה פיסמן: אנחנו מוסיפים כעת גם אפשרות של פנייה לבית-משפט לצורך כניסה של המפקח או לצורך כניסה של כוח-אדם מומחה אחר מטעם משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה לפיקוח על הוראות החוק.

אברהם הראובני: אני מאיגוד לשכות המסחר.

אברהם הראובני: יש לי שתי שאלות.

אברהם הראובני: אני עוסק בנושא הזה כבר 15 שנים לפחות.

אברהם הראובני: אני לא מכיר ולו מקרה אחד שפקח בא וביקש מן העובד הזר לתת לו רשות להיכנס.

אברהם הראובני: הם נכנסים בלי לשאול אף אחד ועורכים את הבדיקות שלהם.

אברהם הראובני: אני אומר את זה באחריות.

אברהם הראובני: האמיני לי שהדברים שאני אומר מדויקים.

אורי מקלב: אם כך, אתה מצדיק את התיקון הזה.

דוד אזולאי: זה דווקא טוב, הפקח לא יוכל להיכנס בלי צו של בית-המשפט.

אברהם הראובני: יש הנחיה, שמקובלת עליי, באשר לבדיקת המגורים של העובד הזר.

אברהם הראובני: אם הפקח רוצה לבדוק את המגורים, לא צריך לשם כך צו של בית-המשפט.

אברהם הראובני: הוא בא למגורים, אומר לעובד: אדוני, אני רוצה לבקר במקום מגוריך, תן לי אישור להיכנס למקום מגוריך, ואז הפקח נכנס למגורים.

אברהם הראובני: אני לא רואה בזה בעיה.

אברהם הראובני: אם יש חשש שנמצא עובד בלי אישור, על כך אין לי ויכוח כי אני סבור, כמו כל אחד כאן, שאסור להחזיק עובדים בלתי חוקיים.

אברהם הראובני: אבל מה שמתבקש כאן שונה לחלוטין.

אברהם הראובני: שנית, אני מבקש להבין דבר אחד: האם האישור של בית-המשפט הוא לבדיקה חד-פעמית או אישור כולל?

דוד אזולאי: לבדיקה חד-פעמית במקום מסוים.

גבריאלה פיסמן: פֶּר בית מגורים ספציפי לצורך בדיקה של קיום הוראות החוק ביחס לעובד זר ספציפי.

אברהם הראובני: אם זה לגבי עובד בלתי חוקי, אני תומך בהצעה.

אברהם הראובני: לגבי כל היתר, לדעתי זה מופיע כבר בחוק בצורה ברורה.

גבריאלה פיסמן: החוק היום לא מאפשר פנייה לבית-משפט.

אברהם הראובני: לא צריך פנייה לבית-משפט.

אברהם הראובני: אשאל אחרת, האם נתקלת אי פעם במקרה שרציתם להיכנס למגורים ולא נתנו לכם?

אברהם הראובני: לא היה דבר כזה מעולם.

גבריאלה פיסמן: אני מציעה שתפנו את השאלה למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

אברהם הראובני: אני אומר לך שלא היה דבר כזה מעולם.

גלעד ארדן: היום האפשרות להיכנס לבית מגורים בהסכמת העובד היא למקרה אחד בלבד, לבדיקה של עבירה ספציפית, של מגורים בלתי הולמים.

גלעד ארדן: בכל שאר המקרים של עבירות על החוק אין אפשרות להיכנס לבית מגורים.

אברהם הראובני: אילו עבירות נוספות יש?

גלעד ארדן: העסקה שלא כדין.

אברהם הראובני: בואו נאמר שהסכמנו שבהעסקה שלא כדין, אני אתך.

גלעד ארדן: בחוק יש שורה ארוכה של עבירות – צריך להיות לו חוזה, צריך לשלם לו שכר מינימום.

אברהם הראובני: בעניין זה נערכת ביקורת.

אברהם הראובני: אנחנו מכירים את זה מצוין.

אברהם הראובני: הם באים ועורכים את הביקורת.

אברהם הראובני: אנחנו לא תמימים.

אברהם הראובני: אני אומר דבר פשוט: לגבי בדיקת המגורים אין שום בעיה וצריך להשאיר את זה כפי שנעשה היום.

אברהם הראובני: לגבי עובד בלתי חוקי, על כך אין לי ויכוח.

גבריאלה פיסמן: אני מודה שקשה לי להבין על מה התרעומת כאן.

אברהם הראובני: התרעומת היא על הכניסה לבית המגורים בצו של בית-משפט.

אברהם הראובני: אין לכך שום סיבה.

גבריאלה פיסמן: לצורך בדיקת קיום הוראות החוק.

גבריאלה פיסמן: לכל רגולטור בכל חקיקה שנתונות בה סמכויות פיקוח, יש סמכות כניסה למקום מגורים בצו שופט.

גבריאלה פיסמן: האפשרות הזאת לא קיימת בחוק עובדים זרים ואנחנו משלימים אותה.

גבריאלה פיסמן: זה הכול.

גלעד ארדן: אני רוצה למקד את הדברים שאמרה עו"ד פיסמן.

גלעד ארדן: היום בכל חוקי הגנת הסביבה, למשל, יש למפקחים סמכות להיכנס לבית מגורים בצו של בית-משפט.

גלעד ארדן: לא מפריע לכם שהם יכולים להיכנס לבדוק עבירות סביבתיות?

גלעד ארדן: רק בעבירה על חוק עובדים זרים פתאום יש כאן תרעומת?

גלעד ארדן: הנוסח הזה קיים בכל חוק שיש בו מפקחים.

גלעד ארדן: להיפך, כאן הסמכות דווקא מצומצמת רק למקום מגורים שהוא גם מקום העבודה או לשכה פרטית ולא לכל מקום מגורים כמו בשאר החקיקה.

אברהם הראובני: אשאל אותך שאלה הפוכה.

אברהם הראובני: על-פי החוק היום הפקח צריך לבקש מן העובד הזר רשות להיכנס למגורים.

גלעד ארדן: לגבי עבירה ספציפית.

גלעד ארדן: יש עשרות עבירות בחוק הזה פרט לבדיקת המגורים.

אברהם הראובני: אני מדבר על מגורים.

אברהם הראובני: כלומר, אם הוא נכנס בלי לבקש רשות הוא בעצם עובר על החוק?

גלעד ארדן: היום כן.

אברהם הראובני: אם הוא עובר על החוק, כלומר כל הדוח שהוא מגיש בעצם לא חוקי.

אברהם הראובני: נכון?

גלעד ארדן: נכון.

גלעד ארדן: אבל זה לא קשור, זה לא רלוונטי.

אברהם הראובני: אני מקווה שזה נרשם בפרוטוקול.

אברהם הראובני: הרי הפקחים באים ורושמים דוחות כאשר הם לא ביקשו רשות להיכנס ובעקבות זה אחר-כך מגישים כתבי אישום ומטילים עונשים.

גלעד ארדן: אם זה פוסל את כל הדוח, על כך יחליט כבר בית-המשפט, אבל אין ספק שהכניסה ללא רשות איננה חוקית.

אבנר עורקבי: נערך דיון בוועדה לפניות הציבור על חדירה של רשות ההגירה אל תוך מרכזים של עובדים זרים תאילנדים.

אבנר עורקבי: נערך שם דיון טעון על כך שהתפרצו לבתים ועצרו אנשים, התקיימה שם ממש מלחמה.

אבנר עורקבי: כבודו יכול להעיד לנו מניסיונו, הרי הוא השתתף בדיון.

שושנה שטראוס: אני מבקשת להזכיר שכאן לא מדובר בסמכות שקשורה לתפיסת העובד הזר.

שושנה שטראוס: זה קשור לדוח על המעסיק שהעסיק את העובד הזה שלא כדין.

דוד אזולאי: מה קורה אם אחרי שקיבלו צו של בית-המשפט נכנסו לבית והתברר שהעובד הזר הוא שוהה לא חוקי?

דוד אזולאי: מה עושים במקרה כזה?

שושנה שטראוס: אז ידווחו ליחידת עו"ז, שלה הסמכות על-פי חוק הכניסה לישראל.

דוד אזולאי: כלומר, זה מתייחס גם לעובד, לא רק למעביד.

גבריאלה פיסמן: הסמכות במקרה הזה לא תהיה של מפקחי משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה אלא של יחידת עו"ז ממשרד הפנים.

דוד אזולאי: אפשר להודיע לאנשי משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה שיש כאן שוהה בלתי חוקי.

גבריאלה פיסמן: נכון.

אורי מקלב: אני מבין שאחד מנושאי הביקורת הוא תנאי המגורים של העובד הזר שמתגורר אצל הנכה או החולה הסיעודי.

אורי מקלב: אילו עוד דברים צריך לבדוק?

אורי מקלב: אם הוא משלם או לא משלם לעובד, בשביל זה לא צריך להיכנס אל תוך הבית.

אורי מקלב: בשביל זה צריך לבקש ממנו להביא את המסמכים.

אורי מקלב: את זה אפשר לעשות במשרד.

אורי מקלב: אמר היועץ המשפטי של הוועדה שיש עוד עשרות עבירות שמופיעות בחוק עובדים זרים בנוגע להעסקת עובד זר.

אורי מקלב: אולי נוכל לשמוע מה הן.

נטע ברנר: חוק עובדים זרים מפרט הוראות רבות שעל המעביד לקיים.

נטע ברנר: למשל סעיף 1(ג) זה חוזה עובד, סעיף 1(ד) זה ביטוח רפואי, וכן גם מגורים הולמים וכל החובות שנקבעו בחוק שכר מינימום ובחוק הגנת השכר.

אורי מקלב: כל הדברים שציינת, אותם אפשר לבדוק במסמכים.

אורי מקלב: אלה לא דברים שצריך לתפוס בתוך הבית.

גבריאלה פיסמן: אין סמכות תפיסה בחוק הזה.

גבריאלה פיסמן: יש רק סמכות כניסה.

אורי מקלב: אין סמכות תפיסה אלא מחפשים ראיות, אבל לצורך כך אין סיבה להיכנס אל תוך ביתו של העובד הזר כדי לראות אם משלמים עבורו ביטוח רפואי או לא.

נטע ברנר: בענף הסיעוד מקום העבודה הוא גם מקום המגורים.

נטע ברנר: אי אפשר להתעלם מכך שזו סיטואציה מורכבת גם למעסיק הסיעודי וגם לעובד הסיעוד.

נטע ברנר: מכיוון שכך, אני משערת שלמעסיק אין רואה חשבון שמחזיק את כל הטפסים.

נטע ברנר: הוא לא יכול להתקשר לרואה החשבון ולהגיד: תפקסס למפקחי משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה את כל האישורים ששילמתי שכר מינימום.

נטע ברנר: זאת סיטואציה מורכבת, שלפעמים המעסיק מחזיק בביתו את כל המסמכים.

נטע ברנר: פרט למגורים הולמים שצריך לבדוק פיזית, צריך לבדוק את כל המסמכים.

נטע ברנר: זה מקל לפעמים גם על המעסיקים הסיעודיים עצמם, שבמקום שאנחנו נזמן אותם למשרדנו אנחנו באים אליהם.

נטע ברנר: צריך להבין שזה צו בית-הדין או צו בית-המשפט.

נטע ברנר: בית-הדין או בית-המשפט יעשה את האיזון.

נטע ברנר: תגיע בקשה ממשרדנו או ממשרד הפנים ויגידו לבית-המשפט שיש כאן מעסיק סיעודי, והוא יעשה את האיזון בין הזכות החוקתית לפרטיות ובין הזכות של העובד, שאף היא זכות של הגנה על החלש.

נטע ברנר: לא מציעים כאן שמפקח ייקח על עצמו את כל העניין הזה ובאופן גורף יעשה  איזו אכיפה גורפת.

נטע ברנר: יש כאן בית-דין ששוקל את כל הנסיבות בכל מקרה לעניינו.

אבנר עורקבי: איזו הגנה על החלש?

אבנר עורקבי: מי החלש כאן?

נטע ברנר: שתי האוכלוסיות חלשות.

נטע ברנר: צריך להפסיק להגיד שרק אתם החלשים.

נטע ברנר: גם העובדים הזרים המועסקים בענף הסיעוד חלשים, לא רק אתם.

נטע ברנר: אני אומרת את זה מניסיון אישי.

אבנר עורקבי: אראה לך מצבורים של תלונות שקיבלנו, שהחלשים יותר הם הנכים והקשישים.

נטע ברנר: אני לא מסכימה אתך.

אבנר עורקבי: תתבונני בטלוויזיה ותראי כמה מתעללים בקשישים.

נטע ברנר: יש יותר התעללויות בעובדים זרים.

אורי מקלב: אם דברי התשובה היו מכוונים לשאלה שלי אז אנחנו רוצים להניח שהשופט יפעיל שיקול דעת.

אורי מקלב: זה בסדר, אנחנו בטוחים בזה.

אורי מקלב: אבל אם אנחנו רוצים להבין מה ההיגיון שעומד מאחורי הצעת החוק, ציינת כמה סעיפים שאינני מבין מדוע כדי לאכוף אותם צריך צו כניסה אל תוך הבית.

אורי מקלב: אני מבקש להבהיר את השאלה שלי.

אורי מקלב: אם זה נעשה בהסכמה של המעסיק אז הוא מזמין את הפקח הביתה.

אורי מקלב: בשביל זה לא צריך צו של בית-משפט.

אורי מקלב: אם זה נעשה לא בהסכמה או שאין מי שייתן הסכמה – אני יוצא מנקודת הנחה שהאדם הסיעודי לא יכול לתת הסכמה.

אורי מקלב: במקרים הללו יש לנו מעסיק, ייתכן שזה בן משפחה, או עובדים שאחראים על האדם הסיעודי.

אורי מקלב: הרי אם אדם לא מבין עד כדי כך אז הוא לא יודע לנהל גם את המשא ומתן מול העובד הזר.

אורי מקלב: אנחנו יודעים שמאחורי כל מי שמעסיק עובד זר יש מי שמטפל בעניין.

אורי מקלב: אין לי ספק שאם ידרשו ממנו להביא את המסמכים הוא יביא אותם, ואם הוא לא יביא אותם אז גם לא יעזור שאכנס לתוך ביתו של האדם הסיעודי כדי לחטט בארונות ולבדוק אם יש לו את המסמכים הללו או לא.

דוד אזולאי: כאן זה צו חיפוש או רק צו כניסה?

גבריאלה פיסמן: רק צו כניסה.

דוד אזולאי: אם הם נכנסים, זה לא אומר שעליהם לחפש.

אורי מקלב: קבלת צו של בית-משפט כדי לקבל מסמכים, זה נראה לי מוגזם.

גבריאלה פיסמן: אין להם סמכות חיפוש.

אורי מקלב: מעבר לזה, למה אתם לא רוצים להתמקד בבדיקת מקום המגורים של העובד הזר?

אורי מקלב: למה צריך להגיד "ועוד"?

אורי מקלב: למה אתם לא מתמקדים על הנושא הזה לבד?

אורי מקלב: האם מכיוון שזה קיים כבר היום בחוק?

שושנה שטראוס: אני נציגת משרד הפנים.

שושנה שטראוס: עיקר השימוש בסמכות הזאת תהיה במקרה של עבירה של העסקת עובד זר שלא כדין בבית פרטי שלא אמור להעסיק עובד זר.

שושנה שטראוס: אנחנו מכירים את התופעה הזאת.

שושנה שטראוס: אם באים לבית הזה ופשוט מוציאים את העובד ושולחים אותו לארצו אז למעסיק אין שום קושי למצוא עובד אחר למחרת ולהתחיל להעסיק אותו, כי הוא לא נענש.

שושנה שטראוס: העובד יצא, אולי יהיה לו קצת פחות נקי בבית כמה ימים, אבל הוא ייקח עוד עובד.

אורי מקלב: יוטל עליו קנס.

שושנה שטראוס: יכולים להטיל עליו קנס רק אם נכנס מפקח וראה שיש עובד וראיות שהעובד הזה עבד בבית.

שושנה שטראוס: על סמך זה אנחנו יכולים להטיל קנס או להגיש כתב אישום.

שושנה שטראוס: אבל אם אין ראיות כאלה אז המעסיק לא ייענש.

דוד אזולאי: במצב הקיים היום אם אדם מדווח שראה בבית מסוים עובד זר אף אחד לא ייכנס לבית ויבדוק.

דוד אזולאי: אפשר לבדוק ולהטיל קנס על בעל הבית?

שושנה שטראוס: ייתכן שהעובד רק ביקר שם.

דוד אזולאי: רק כאשר מתאפשרת כניסה אל תוך הבית ורואים את העובד הזר בתוך הבית, רק אז אפשר.

שושנה שטראוס: כאשר יש הוכחת יחסי עובד-מעביד.

אורי מקלב: הוא לא יפתח את הדלת כי הוא יודע שהעובד לא חוקי, אז יצטרכו להביא שוטר כדי לערוך חיפוש, יפרצו את הבית ויתפסו את העובד הזר.

אורי מקלב: זה בעצם חוק ברק.

אורי מקלב: דהיינו, אין לנו ראיות שברק העסיק את העובדת הזרה.

אורי מקלב: אם יהיה לנו צו חיפוש נוכל להיכנס לתוך ביתו ולהוכיח את הזה.

אורי מקלב: עכשיו הבנתי.

דוד אזולאי: זה לא צו חיפוש אלא צו כניסה.

אורי מקלב: בעצם לא מדברים כאן על עובדי סיעוד או על נכים.

אורי מקלב: מדברים כאן על אנשים שמחזיקים עובדים זרים כעובדי ניקיון בביתם, עובדים שבאו כדי לעבוד בסיעוד או בחקלאות ומועסקים בעבודות ניקיון.

דוד אזולאי: בעניין הזה אני לא מסכים אתך.

דוד אזולאי: כאשר יינתן צו זה יכול להיות גם לבית של אדם סיעודי או לבית של קבלן שמעסיק פועל ועוד כהנה וכהנה.

אורי מקלב: אם כך, למה אי אפשר להסביר שהחוק הזה נוצר בעיקר כדי לבדוק את צורת המגורים ואת אופן המגורים של העובד הזר?

דוד אזולאי: זאת לא המטרה של הצעת החוק הזאת.

אבנר עורקבי: הבהירה נציגת הממשלה שזה אך ורק עובדים שאין להם רישיון.

דוד אזולאי: זה בנוסף.

שושנה שטראוס: לא כך אמרתי.

שושנה שטראוס: אמרתי שזה עיקר השימוש.

שושנה שטראוס: כפי שהסבירו לנו כאן, רוב הבדיקות לא מחייבות כניסה לבית, אבל המקרים העיקריים שמחייבים כניסה לבית הם כדי להוכיח שיש כאן קיום יחסי עובד-מעביד.

שושנה שטראוס: לגבי כל יתר העבירות, אתה לא צריך לתת חוזה לאדם שמבקר בביתך אלא רק אם הוא עובד שלך.

שושנה שטראוס: זה הבסיס של העבירות ולכן יש צורך למפקחים להיכנס לבית במקרים מסוימים, לא בכל מקרה, כדי לבדוק.

דוד אזולאי: הצו הזה יינתן תמיד במעמד צד אחד?

גבריאלה פיסמן: צווי כניסה ניתנים בדרך כלל במעמד צד אחד.

גבריאלה פיסמן: אני מבקשת להבהיר דבר אחד לפני שאני עונה על השאלה של אדוני.

גבריאלה פיסמן: הסעיף הזה מדבר על כניסה כסמכות רגולטורית רגילה ולא על כניסה רק על בסיס חשד לביצוע עבירה.

גבריאלה פיסמן: זה הכלי המרכזי בעצם שיש למפקחי משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה כדי לבדוק באופן שוטף את ביצוע הוראות החוק.

גבריאלה פיסמן: לא רק כאשר יש תלונה ספציפית או חשד לביצוע עבירה במקום מסוים, העסקה של עובד זר שלא כדין או דברים אחרים שדובר עליהם.

גבריאלה פיסמן: מדובר על העבודה השגרתית של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה שעובר בבתים מסוימים שמועסקים בהם עובדים זרים, או בלשכות פרטיות, כדי לבדוק את קיום הוראות החוק.

גבריאלה פיסמן: הסעיף אמור לשמש בשני המקרים.

נאיף הנו: אני מנהל יחידת האכיפה למעסיקים ברשות האוכלוסין.

נאיף הנו: רציתי לחדד את דבריה של עו"ד שושנה שטראוס.

נאיף הנו: כאשר אני מבצע אכיפה כלפי אדם שמעסיק עובד זר בדרך כלל בצורה לא חוקית, אני צריך להוכיח ולהביא את כל הראיות לכך שהאדם הזה מעסיק בצורה לא חוקית, ובכלל זה קיום כל הוראות החוק.

נאיף הנו: היום בצורה וירטואלית אני לא יכול להגיד שהאדם הזה מעסיק ולהטיל עליו קנס.

נאיף הנו: אני צריך לגשת לשם, לבדוק שהעובד אכן נמצא בבית, לבדוק שהוא אכן עובד שם, שהוא מתגורר בבית.

נאיף הנו: אני צריך לגבש את כל הראיות הללו לכדי תיק חקירה שבסופו יביא להטלת קנס או להגשת כתב אישום.

נאיף הנו: אם העובד הזה לא נצפה עובד לצורך העניין, אין לי מה לעשות.

דוד אזולאי: הוא ישב ואכל ארוחת צהרים עם בעל הבית.

נאיף הנו: אפשר לערוך חקירה.

נאיף הנו: יש עוד סימנים להעסקה – מקום לינה, ציוד ודברים אחרים שאני צריך לראות שנמצאים בתוך הבית כדי להוכיח שהעובד אכן מועסק שם.

אבנר עורקבי: במקום שאתה יודע שגר בו נכה שיש לו אישור העסקה, אתה בא לבדוק אם זה עובד חוקי או לא חוקי?

נאיף הנו: לצורך העניין אציג לך דוגמה אחרת.

נאיף הנו: אם מתקבלת אצלי תלונה על אלימות בבית, מה עליי לעשות?

נאיף הנו: אני יכול להגיע לביתו של אותו אדם והוא יגיד: אל תיכנס לביתי.

נאיף הנו: אני צריך להיכנס ולבדוק.

נאיף הנו: אין לי צו כניסה ולכן אני נמנע, אני נעזר בעו"ז וביחידות אחרות.

נאיף הנו: אני זה שנותן את ההיתר.

נאיף הנו: אם אין תלונות, אני לא בא לערוך ביקורת אצל כולם.

דוד אזולאי: גם יחידת עו"ז לא יכולה להיכנס.

דוד אזולאי: נכון?

נאיף הנו: ליחידת עו"ז יש סמכות להוציא צו כניסה.

נאיף הנו: לי כרגע אין סמכות כזאת כיחידת האכיפה.

נאיף הנו: המדינה נותנת היום 50,000 היתרים למעסיקים.

נאיף הנו: מתקבלות תלונות כאלה או אחרות ואני צריך להגיע ולבדוק.

נאיף הנו: אני מקיש על דלת ביתך ומזדהה כנציג משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה.

נאיף הנו: אתה שואל אם יש לי צו כניסה ואני אומר שאין לי.

נאיף הנו: מה אני יכול לעשות?

נאיף הנו: לקפל את הרגליים וללכת?

נאיף הנו: אין מטרה ללכת ל-50,000  מעסיקים ולהתחיל לפתוח תיקים לכולם וללכת לבתי-המשפט.

נאיף הנו: לנו גם אין די כוח-אדם.

נאיף הנו: בשנים 2009-2010, ביחד עם יחידות עו"ז והמשטרה נכנסנו בסך הכול ל-150 בתים לבחון עובדים במשק בית, זה הכול.

נאיף הנו: הרי במילא אם היום אני מקבל מידע על כך שעליי לערוך ביקורת אצלך, אני פונה לגורמים אחרים, אני נעזר בעו"ז ובמשטרה, אני מקבל צו ונכנס איתם לבית.

נאיף הנו: זה לא משנה.

נאיף הנו: הרי אני הגורם שנותן את ההיתר, אז מה הבעיה שאני אהיה הגורם שיקבל צו לכניסה לאותו בית לבדיקת כל תנאי ההיתר?

אורי מקלב: בזכות הסבלנות שלך ביארנו קצת את הצעת החוק.

אורי מקלב: אם הבנתי נכון, מבדיקת מקום המגורים וצורת המגורים של העובד הזר זה הפך עכשיו להיות בעיקר חוק שבא למנוע העסקה של עובדים זרים במשק בית.

אורי מקלב: במילים אחרות, אתם רוצים אישור כניסה כדי למצוא עובדים זרים שקיבלו רישיון העסקה לסיעוד או לחקלאות וכיום מועסקים במשק בית.

אורי מקלב: אם זה נכון, למה לא צריך את זה גם כדי לבדוק את מקום מגוריו של העובד?

אורי מקלב: עובד זר חוקי שהוא שוהה חוקי ונמצא אצל המעסיק שלו, למה אנחנו לא צריכים צו כדי לבדוק את תנאי מגוריו?

אורי מקלב: זה קיים גם היום בחוק?

אורי מקלב: למה לצורך בדיקה אם אין שם אלימות, כאשר מגיעה על כך תלונה, לא מבקשים את תיקון החוק?

שושנה שטראוס: הסעיף הזה מתפרשֹ על פני כל החוק.

שושנה שטראוס: פשוט הבאתי דוגמה, שלדעתי עיקר הסמכות תהיה לצורך זה, כי כפי שאתה אומר, לא כל בדיקה שאני עורכת מחייבת אותי להיכנס לבית ואני יכולה לזמן אנשים למשרדים שלי.

שושנה שטראוס: הסעיף שאנחנו מוסיפים הוא עוד סעיף סמכות שמתפרשֹ על פני כל הוראות החוק.

שושנה שטראוס: אשתמש בזה לפי הצרכים, כאשר אני סבורה שיש צורך להיכנס לבית.

דוד אזולאי: יש עוד שאלות?

דוד אזולאי: אם אדם מתלונן שהוא ראה שמחזיקים בבית עובד והוא סבור שהעובד לא חוקי, זאת עילה לפנות לבית-המשפט ולקבל צו כניסה לבית?

שושנה שטראוס: אם התלונה תהיה שהוא מעסיק עובד לא חוקי, כן.

שושנה שטראוס: אם זאת תלונה על כך שהוא משכיר חדרים לעובדים, את זה תעשה יחידת עו"ז לפי חוק הכניסה לישראל.

אבנר עורקבי: כבודו, מחר אני יכול לפנות ולהגיד שפלוני, שיש לי סכסוך אתו, מעסיק עובדים זרים.

דוד אזולאי: יש כאן צד שני.

דוד אזולאי: אנחנו מכירים לצערנו הרב אנשים שמעסיקים עובדים זרים לטיפול בגינה ולניקיון בבית ולבייביסיטר.

דוד אזולאי: במקרה הזה אם אנחנו יכולים להודיע שהמשפחה הזאת מחזיקה עובד לא חוקי, תהיה תועלת רבה למנוע את זה.

אבנר עורקבי: בחוק הזה צריכה להיות הגבלה מסוימת.

אבנר עורקבי: לנכה סיעודי שידוע שיש לו אישור העסקה - - -

דוד אזולאי: מה הבעיה?

דוד אזולאי: נכנסים, רואים, הוא מציג את האישור, תם ונשלם.

אורי מקלב: מה אדוני מתכוון כשהוא אומר לא חוקי?

אורי מקלב: שהוא שוהה לא חוקי?

אורי מקלב: זה לא נוגע לפיקוח הזה.

אורי מקלב: מה הכוונה ב"לא חוקי"?

דוד אזולאי: הכוונה שאין לו אישור להעסקה והעובד נמצא אצל המשפחה הזאת כאשר היה צריך להיות אצל משפחה אחרת.

נאיף הנו: הוא הגיע לארץ לצורך עבודה בתחום אחר.

דוד אזולאי: היום, לצערי הרב, הם מטיילים מאחד לשני.

דוד אזולאי: באים לעבוד אצל אדם סיעודי ואחרי חודשיים בורחים לעבוד אצל אדם אחר שנותן להם תנאים קצת יותר טובים.

דוד אזולאי: התוצאה שאדם בא בשביל לעבוד אצל אדם סיעודי אחד באיזה מושב אי-שם בצפון אך הוא מזניח אותו והולך לעבוד אצל אדם אחר בהרצליה כי הוא מקבל שם תנאים טובים יותר, ושם הוא מדיח כלים וגוזם את הגינה, אינני יודע מה.

דוד אזולאי: אנחנו מכירים את זה.

נאיף הנו: יש הרבה מקרים של נכים קשים שהעובדים עזבו אותם כדי לעבוד בעבודות קלות יותר.

אבנר עורקבי: אני מבקש לפנות בהזדמנות הזאת ולהגיש פנייה חמה מאוד למשרד התעשייה, המסחר והתעסוקה ולמשרד הפנים.

אבנר עורקבי: אנחנו גם מטפלים בעובדים נוטשים.

אבנר עורקבי: בזמן האחרון אנו עדים לתופעה שאם עובד זר נוטש ילד נכה, הילד הנכה לא יכול להביא עובד אחר.

אבנר עורקבי: הוא כבול אל אותו עובד.

אבנר עורקבי: אתם כבלתם אותנו לעובדים.

אבנר עורקבי: שחררתם את העובדים מן הכבילה אלינו, אבל כבלתם אותנו לעובדים בעלי ההיתר.

אבנר עורקבי: אנא שחררו אותנו.

אבנר עורקבי: הילד הנכה זקוק לעזרה.

אבנר עורקבי: אם העובד הזר שהיה אמור לטפל בו ברח, תרדפו אחריו ומצדי תתלו אותו ברחובות העיר.

דוד אזולאי: אני מבקש להגיד גם לאנשי משרד הפנים וגם לאנשי משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה,  לצערי הרב מונחים כרגע על שולחני שלושה מקרים קשים מאוד, למשל של אדם שזקוק לשני עובדים עבור בנו.

דוד אזולאי: הגיע עובד עם ויזה, הכול על-פי החוק, ולאחר חודשיים-שלושה ראה שהעבודה קשה, שהיא לא בשבילו ונטש את הילד.

דוד אזולאי: האיש מתמודד יום ולילה ולא יכול לקבל עובד אחר.

דוד אזולאי: הוא גם יודע שאותו עובד שברח עובד אצל השכן בשכונה השנייה.

אבנר עורקבי: תשחררו את הכבילה הזאת.

דוד אזולאי: עליכם לתת את הדעת על אותם אנשים שבאמת סובלים קשות כתוצאה מכך שאין היום מי שיטפל באדם הסיעודי שנמצא בביתם.

דוד אזולאי: אתם חייבים לתת מענה.

דוד אזולאי: אם אליי הגיעו שלושה מקרים, אני מניח שאתם מכירים הרבה יותר מקרים כאלה.

אבנר עורקבי: הגיעו אלינו פניות בנוגע להמון ילדים כאלה.

אברהם הראובני: רוב הדיון התמקד בעובד לא חוקי.

אברהם הראובני: אני חותם על זה בשתי ידיי, אך אין שום קשר בין עובד לא חוקי ובין השאלה אם המגורים הם מהפיכת סדום ועמורה ועל זה צריך להוציא צו בית-משפט.

גלעד ארדן: גם על-פי הצעת החוק לא יצטרכו.

אברהם הראובני: כל הזמן אומרים שעושקים את העובדים הזרים.

אברהם הראובני: מה קרה?

אברהם הראובני: תנו לעובד הזר את הכבוד.

אורי מקלב: אם יש לנו חשד שהעובד חי בתת תנאים, צריך צו בית-משפט.

אברהם הראובני: לא צריך לשם כך צו בית-משפט.

גלעד ארדן: אני לא מבין מה החשש.

אברהם הראובני: מעולם לא היתה בעיה להיכנס למגורים.

אורי מקלב: מאיזו בחינה לא היתה בעיה?

אברהם הראובני: צריך להיות כבוד מינימלי אל העובד הזר, שאבוא אליו ואשאל אותו אם אני יכול להיכנס למגורים שלו.

אברהם הראובני: למה לגשת לבית-המשפט?

אברהם הראובני: מה הוא עשה?

אברהם הראובני: אתם סתם מפילים כאן הר שלם על נקודה כל-כך קטנה.

גלעד ארדן: אני מבקש להבהיר שהסמכות להיכנס לבדוק את עניין המגורים ההולמים בהסכמה של העובד הזר, בלי צו של בית-משפט, נותרת כאן.

גלעד ארדן: אז אני לא מבין מה החשש שלך.

אברהם הראובני: צו בית-המשפט יהיה רק לגבי עובד לא חוקי, זה הכול.

אברהם הראובני: מה אני מבקש?

גבריאלה פיסמן: או מקרה של אי הסכמה או כל מיני נימוקים אחרים.

גלעד ארדן: לפעמים העובד הזר חושש בשל כל מיני סיבות מן המעביד שלו וחושש להגיד דברים.

אברהם הראובני: ומה יהיה בצו בית-משפט?

גלעד ארדן: אז הם ייכנסו בלי הסכמה של העובד הזר ובלי הסכמה של אף אחד.

אברהם הראובני: הם באים בהפתעה.

אברהם הראובני: הרי לא יודעים שהם יגיעו.

אברהם הראובני: הפקח מגיע ומבקש להיכנס.

אברהם הראובני: אני מדבר על כבוד מינימלי.

אברהם הראובני: מישהו יעיז להיכנס לביתי בלי לבקש להיכנס?

דוד אזולאי: כן, אם יש צו של בית-המשפט.

אברהם הראובני: תלוי בשל מה.

אברהם הראובני: אם מאשימים אותי במי-יודע-מה, בסדר, אבל לא סתם לבוא לראות אם הבית שלי נקי או לא.

אברהם הראובני: דחילק, מה אני מבקש?

אברהם הראובני: תנו לעובד הזר מילימטר כבוד, שישאלו אותו אם מותר להיכנס לבית.

אברהם הראובני: מעולם לא עשו את זה עד עכשיו?

גבריאלה פיסמן: לכן ברירת המחדל היא עדיין כניסה בהסכמה.

אברהם הראובני: יש דבר עקרוני, שכאשר רוצים להיכנס לבית העובד ישאלו אותו.

אורי מקלב: אם הוא יסכים, אין בעיה.

שושנה שטראוס: כפי שאמרה עו"ד גבי פיסמן, ברירת המחדל בכל הפרת החוק היא כניסה בהסכמה.

דוד אזולאי: תודה.

דוד אזולאי: אנחנו ניגשים לקריאת הצעת החוק, בבקשה.

גלעד ארדן: הצעת חוק עובדים זרים (תיקון מס' 15) (צו כניסה למקום המשמש למגורים), התשע"א-2010     	סעיף 1 – תיקון סעיף 6      "בחוק עובדים זרים, התשנ"א-1991, בסעיף 6(א), אחרי פסקה (2) יבוא:     "(3)	לבקש משופט של בית-דין אזורי לעבודה או שופט של בית-משפט שלום ליתן צו המתיר לו להיכנס למקום המנוי בפסקה (2) המשמש למגורים או לחצרים פרטיים של מקום כאמור; אין בהוראות פסקה זו כדי לגרוע מסמכות הכניסה של מפקח לפי פסקה (2).

גלעד ארדן: ""     	פסקה (2) קובעת היום: "לשם פיקוח על ביצוע הוראות חוק זה או תקנות על-פיו, רשאי מפקח שהוסמך לפי סעיף 5ב להיכנס בכל עת סבירה ללשכה פרטית או למקום עבודה שיש יסוד להניח שהוא מקום עבודה של המעביד או של עובד או שהוא מקום מגוריו של עובד זר, ובלבד שהכניסה למקום המגורים כאמור היא לצורך בדיקת קיום חובותיו של המעביד לפי סעיף 1ה" – שזה מגורים הולמים –  "וניתנה הסכמה לכך מאת העובד הזר".

דוד אזולאי: כלומר, לגבי מגורים הולמים החוק הזה לא מוסיף ולא גורע.

גלעד ארדן: הוא נותן אפשרות, כאשר אין הסכמה, לפנות לבית-משפט.

דוד אזולאי: יש כאן הסתייגות להצעת חוק עובדים זרים (תיקון מס' 15) (צו כניסה למקום המשמש למגורים), התשע"א-2010, של סיעת חד"ש:       	"להלן הסתייגויות סיעת חד"ש להצעת החוק הנ"ל:       	תיקון סעיף 6 – בפסקה (3) למחוק את המילים "או שופט של בית-משפט שלום"; ואחרי המילים "לחצרים פרטיים של מקום כאמור" יבוא "כדי לבדוק קיום חובותיו של המעביד".

דוד אזולאי: "

גלעד ארדן: הם לא נמצאים כאן להציג את ההצעה.

גלעד ארדן: אני מציע להצביע עליה.

אורי מקלב: את ההצעה השנייה שלהם אני עוד יכול להבין: "לבדוק קיום חובותיו של המעביד".

אורי מקלב: גם אנחנו מתכוונים לזה.

גלעד ארדן: הם מציעים שרק שופט של בית-משפט לעבודה יוכל לתת צו.

אורי מקלב: אתה מדבר על ההסתייגות הראשונה.

אורי מקלב: את ההסתייגות השנייה שלהם אפשר לקבל.

גלעד ארדן: מכיוון שהמציע לא כאן, אני לא רוצה להסביר את ההצעה בשמו.

דוד אזולאי: אני מעמיד להצבעה את ההצעות של חברי הכנסת מוחמד ברכה, חנא סוייד, דב חנין ועפו אגבאריה מסיעת חד"ש.

דוד אזולאי: מי בעד?

דוד אזולאי: מי נגד?

דוד אזולאי: מי נמנע?

דוד אזולאי: הצבעה     בעד הצעת סיעת חדש לתיקון סעיף 6(א)(3) – אין נגד – 2 נמנעים – אין ההצעה לא נתקבלה.

דוד אזולאי: הצעת סיעת חד"ש לא נתקבלה ותיהפך להסתייגות.

דוד אזולאי: אני מבקש להצביע על הצעת החוק לקראת הקריאה השנייה והשלישית.

דוד אזולאי: מי בעד הצעת חוק עובדים זרים (תיקון מס' 15) (צו כניסה למקום המשמש למגורים), התשע"א-2010?

דוד אזולאי: מי נגד?

דוד אזולאי: מי נמנע?

דוד אזולאי: הצבעה     בעד הצעת חוק עובדים זרים (תיקון מס' 15) (צו כניסה למקום המשמש למגורים), התשע"א-2010 – 2 נגד – אין  נמנעים – אין הצעת החוק נתקבלה.

דוד אזולאי: שניים בעד.

דוד אזולאי: אין מתנגדים ואין נמנעים.

דוד אזולאי: לפיכך הצעת חוק עובדים זרים (תיקון מס' 15) (צו כניסה למקום המשמש למגורים), התשע"א-2010, נתקבלה ועוברת למליאה להצבעה לקריאה שנייה ושלישית.

דוד אזולאי: תודה.