ועדת החינוך, התרבות והספורט, כנסת 18, פרוטוקול מספר 281, 2010-10-11 00:00

זבולון אורלב: שלום, אני פותח את ישיבת הוועדה בכנס השנתי של שנת הלימודים תשע"א.

זבולון אורלב: אני מקדם בברכה את שר החינוך, חה"כ גדעון סער, ואת הנציגות הבכירה של הכנסת: מזכירת הכנסת, ירדנה מלר, ואת מנכ"ל הכנסת, דן לנדאו.

זבולון אורלב: תשאלו במה התכבדנו באורחים כל כך חשובים.

זבולון אורלב: זאת מפני שוועדת החינוך, התרבות והספורט נבחרה להוביל פיילוט, ולפתוח היום פעם ראשונה דיון שהוא גם דיון ישיר באינטרנט.

זבולון אורלב: כלומר, אנחנו משודרים בשידור חי, עם כל הלוגיסטיקות שהכנסת העמידה לרשותנו, וזאת על מנת להנגיש את דיוני הכנסת בפני הציבור.

זבולון אורלב: אנחנו גם מקדמים בברכה את הדוברת החדשה של הוועדה.

זבולון אורלב: כידוע, הכנסת בחרה 9 דוברים, כדי להביא את דבר הוועדות לציבור.

זבולון אורלב: אנחנו מקדמים בברכה את לירון, שהיא תלווה עכשיו באופן קבוע את עבודת הוועדה, ומצטרפת לצוות של ועדת החינוך.

זבולון אורלב: אגב, בכנסת הקודמת גם היה פיילוט, שבו גם היו תגובות אינטראקטיביות של הציבור.

זבולון אורלב: כרגע אנחנו לא פותחים את המהלך הזה, והשידור הוא חד צדדי מאיתנו לציבור ולא מהציבור אלינו.

זבולון אורלב: בכל זאת, אנחנו אומרים לציבור ששומע אותנו, שאם יש לו הערות אתר הוועדה נמצא באתר הכנסת, ותמיד ניתן לשלוח בדואר אלקטרוני הערות ותגובות למנהלת הוועדה, והיא בוודאי תעביר אותן לידיעת יו"ר הוועדה וחבריה.

זבולון אורלב: נשתדל להגיב במידת האפשר.

החינוך גדעון סער: האם הכנסת יודעת להגיד במזמן נתון, כמה גולשים צופים בשידור?

זבולון אורלב: אנחנו נשמח לדעת נתונים.

זבולון אורלב: אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שזאת הוועדה הכי מעניינת והכי אטרקטיבית.

זבולון אורלב: כל הציבור מתעניין לשמוע את דברי הפתיחה המדהימים של השר ושלי.

זבולון אורלב: בוודאי תהיה התעניינות.

זבולון אורלב: אנחנו רוצים לומר מזל טוב לפתיחת שנת הלימודים האקדמית.

זבולון אורלב: מדובר בקרוב ל-300,000 סטודנטים, וזה מספר גדול וחשוב.

זבולון אורלב: זהו יום חג למדינת ישראל, יום מיוחד.

זבולון אורלב: אנחנו גם שמחים ששנת הלימודים נפתחה באופן חלק.

זבולון אורלב: לצערנו, היו שנים בהן היו זעזועים, איומים, בעיות, קיצוצים וסכסוכים.

זבולון אורלב: אני רוצה לברך את שר החינוך ואת יו"ר הות"ת על כך שהובילו מהלכים באופן ששנת לימודים תוכל להיפתח.

זבולון אורלב: לא רק זאת.

זבולון אורלב: שבועות ספורים לפני פתיחת שנת הלימודים הממשלה גם אישרה רפורמה באופן שהיא תזרים או תחזיר כספים למערכת ההשכלה הגבוהה.

זבולון אורלב: על כל אלה אנחנו נקיים דיון בשעתיים הקרובות.

זבולון אורלב: אני מקדם בברכה גם את חברי הכנסת, שחזרו מהפגרה.

זבולון אורלב: כולם חדורי אנרגיות לקיים מושב פעיל וחשוב.

זבולון אורלב: אני מתכבד לבקש משר החינוך לפתוח את הדיון.

החינוך גדעון סער: תודה, אדוני היו"ר.

החינוך גדעון סער: אני חושב, שבחרת את הנושא הטוב ביותר לפתוח איתו את מושב החורף, מנקודת המבט של ועדת החינוך.

החינוך גדעון סער: אני גם שמח, כפי שציינת, ששנת הלימודים האקדמית נפתחה אתמול.

החינוך גדעון סער: הפתיחה מחולקת, באופן מעניין, לשני חלקים.

החינוך גדעון סער: חלק ניכר מהמוסדות יפתחו את שנת הלימודים האקדמית ביום ראשון הבא.

החינוך גדעון סער: כמו שנת הלימודים הקודמת היא מתחילה באופן תקין.

החינוך גדעון סער: זה נכון שהתמודדנו עם מספר בעיות, ויש עדיין בעיות.

החינוך גדעון סער: היו גם מוסדות שהיו בהם בעיות ספציפיות.

החינוך גדעון סער: היה נושא באקדמיה למוסיקה בירושלים, שהיה עליו ויכוח שהסתדר.

החינוך גדעון סער: בשורה התחתונה השנה נפתחה ברגל ימין.

החינוך גדעון סער: הדבר החשוב יותר מכך שהשנה נפתחה באופן חלק, הוא שזו השנה שנתפתחת עם תוכנית.

החינוך גדעון סער: הרבה מאוד שנים לא היתה למערכת ההשכלה הגבוהה תוכנית, בוודאי לא תוכנית ארוכת טווח במונחים שאנחנו מדברים על מדיניות.

החינוך גדעון סער: היום יש תוכנית רב שנתית, ויש גיבוי תקציבי לתוכנית שש שנתית על פי הסיכום, שהקיץ הגענו אליו עם משרד האוצר.

החינוך גדעון סער: אני חושב, שזה חשוב כדי לתכנן אופק.

החינוך גדעון סער: מעבר לכך, יש גם אווירה שונה במערכת היחסים בין השחקנים השונים במערכת.

החינוך גדעון סער: הרבה מאוד שנים היתה חשדנות, אם לא למעלה מכך, בין האוצר לבין ראשי המערכת להשכלה גבוהה.

החינוך גדעון סער: בתוך מערכת ההשכלה הגבוהה האווירה היתה רוויה קונפליקטים בין השחקנים השונים, מול ציבור הסטודנטים.

החינוך גדעון סער: אני חושב, שיש היום הזדמנות שעה שכל השחקנים הגיעו למסקנה, ומביאים את זה גם לידי ביטוי, שיש שעת כושר לחולל מפנה לטובת מערכת ההשכלה הגבוהה.

החינוך גדעון סער: אני בטוח, שמערכת ההשכלה הגבוהה תגיע להישגים אדירים.

החינוך גדעון סער: היא בבסיס, גם היום, מערכת חזקה מבחינת ההון האנושי שעומד לרשותנו.

החינוך גדעון סער: המערכת עברה עשור קשה מאוד, שזכה לכינויי על ידי דוברים שונים "העשור האבוד".

החינוך גדעון סער: באותו עשור היא סבלה בין היתר משחיקה תקציבית, גם ממידה של קיפאון על השמרים.

החינוך גדעון סער: השחיקה התקציבית הביאה גם לתגובת שרשרת להעדר של תקנים פנויים במוסדות.

החינוך גדעון סער: הדבר הזה כשלעצמו הביא להעצמה של תופעה, שזכתה לכינויי "בריחת המוחות".

החינוך גדעון סער: כלומר, חוקרים ישראלים מצטיינים נקלטו באוניברסיטאות המובילות בעולם, בעיקר בארצות הברית.

החינוך גדעון סער: במקביל, היתה הזדקנות של הסגלים האקדמיים כאן בארץ ושינוי לרעה בפרופורציה בין מרצה לסטודנט, דבר שללא ספק גם פוגע באיכות ההוראה.

החינוך גדעון סער: אין ספק, שהגיעה השעה למפנה.

החינוך גדעון סער: היה ניסיון כזה בקדנציה הקודמת, היתה ועדת שוחט, אבל זה לא צלח.

החינוך גדעון סער: אנחנו מלכתחילה, בשנה החולפת, התכווננו לאותה התחלה.

החינוך גדעון סער: כאן עמדו לרשות המערכת שני אנשים מצוינים: יו"ר ות"ת, פרופ' טרכטנברג, שבדיוק לפני שנה התחיל את תפקידו, ומנכ"ל מל"ג-ות"ת משה ויגדור, שלפני כחצי שנה התחיל את תפקידו.

החינוך גדעון סער: הדבר הזה סייע לי מול המערכות השונות, מול האוצר וגורמים אחרים, לבסס מערכת יחסים שונה.

החינוך גדעון סער: אני רוצה להודות להם בהזדמנות הזאת על העבודה הטובה שלהם.

החינוך גדעון סער: לכן, השנה הזאת מתחילה עם תקווה.

החינוך גדעון סער: אם אני יכול לתמצת דבר שיוצג כאן אחר כך בצורה יותר טובה, אנחנו בעצם מניפים שני דגלים: דגל אחד זה הדגל של המצוינות.

החינוך גדעון סער: הדבר הזה הוא, לפי דעתי, הדבר הכי חשוב להבטחת עתידה של ישראל, להבטיח שבעוד שנים אנחנו נוסיף להיות בפסגת המחקר והמדע בעולם.

החינוך גדעון סער: לדבר הזה יש משמעויות גם לכלכלה הישראלית.

החינוך גדעון סער: המהלך לחיזוק אותה מצוינות בא לידי ביטוי גם במודל התקצוב שמתגבש, שאמור לתת תמריץ למצוינות גם במחקר וגם בהוראה לאותם מוסדות.

החינוך גדעון סער: ביד שנייה, באמצעות הקמת מרכזי המצוינות, 30 מרכזי מצוינות שהוקמו במהלך תקופת התוכנית הרב-שנתית באוניברסיטאות שלנו.

החינוך גדעון סער: 4 מהם כבר יוקמו השנה, בשנת הלימודים תשע"א.

החינוך גדעון סער: הדבר הזה מאוד חשוב כדי להחזיר את אותם חוקרים מצויינים, שאנחנו מדברים עליהם, וליצור גביש של מצוינות על בסיס שכבר קיים מבחינת ההון האנושי, מבחינת התשתית המחקרית באותם תחומים.

החינוך גדעון סער: כך אתה גם מביא את המוסדות לחזק את נקודות החזקה שלהם ולא להתפזר.

החינוך גדעון סער: הדגל השני – ההשכלה הגבוהה היום במדינת ישראל היא מאוד רחבה.

החינוך גדעון סער: ישראל מובילה בעולם בנגישות להשכלה גבוהה, גם ביחס למדינות המערביות, ביחס למדינות המתוקנות.

החינוך גדעון סער: יש 48% צעירים משנתון שפונים להשכלה גבוהה.

החינוך גדעון סער: קצב הגידול של הסטודנטים הוא פי שניים מקצב הגידול של האוכלוסייה – 3.5%.

החינוך גדעון סער: בסך הכל, ישראל עדיין מובילה בעולם במה שמכונה השכלה שלישונית או השכלה אקדמית, עם בעיות ספציפיות שיש.

החינוך גדעון סער: העידן של המכללות בשני העשורים האחרונים הביא לחשיפה הרבה יותר רחבה של ציבורים רחבים להשכלה אקדמית.

החינוך גדעון סער: לצד זה, אסור לנו להזניח את הנושא של המצוינות.

החינוך גדעון סער: אם אני חוזר לדגל השני, הדגל של הנגישות, אני יכול לומר שזה דגל שיש לו משקל חברתי של נגישות להשכלה אקדמית בפריפריה.

החינוך גדעון סער: פריפריה היא פריפריה גיאוגרפית ופריפריה חברתית.

החינוך גדעון סער: לכן, בתוך התוכנית יש דגש קודם כל על פריפריה גיאוגרפית במודל התקצוב.

החינוך גדעון סער: במכסות התקצוב יש תעדוף למכללות בדרום ובצפון.

החינוך גדעון סער: הממשלה גם החליטה לפני מספר שבועות על פטור משכר לימוד במכללות בפריפריה לבוגרי צבא.

זבולון אורלב: זה עומד להיות חוק.

זבולון אורלב: זה גם יורחב בירושלים, כפי שהתחייבו שר האוצר וראש הממשלה.

החינוך גדעון סער: אני רוצה להזכיר, שגם בנושא המכסות המכללות בירושלים הן באותה קטגוריה ביחד עם הדרום והצפון.

החינוך גדעון סער: הנקודה השנייה, היא לעודד נגישות של ציבור ערבי וציבור חרדי להשכלה גבוהה.

ג'מאל זחאלקה: אתה ציינת כרגע שאתה מפלה, ועכשיו אתה מדבר על העדפה.

ג'מאל זחאלקה: שנת הפטור היא אפליה.

זבולון אורלב: אני מקווה, שבמושב הזה של הכנסת נשמור על המנהג שהיה בעבר, ששאלות באות אחר כך ולא בזמן הצגת הדברים.

זבולון אורלב: יש ויהיו תוכניות ייחודיות, ומכסות מוגדלות לשני סוגי הציבור האלה: לציבור הערבי ולציבור החרדי, וזה כדי לחולל את אותו שיפור שאנחנו מדברים עליו.

זבולון אורלב: אחרי כל הדברים האלה ואחרי שמודל התקצוב ייצא לדרך תהיינה עדיין שאלות יסוד רבות של מערכת ההשכלה הגבוהה, שנצטרך להתמודד איתן.

זבולון אורלב: יש בעיה כבדה ביותר של פנסיה, שמעיקה על האופק של האוניברסיטאות.

זבולון אורלב: הנושא של פנסיה תקציבית יצר גירעונות מאוד גדולים.

זבולון אורלב: יהיה צורך להתמודד באומץ מצד כל השותפים, במיוחד האוניברסיטאות.

זבולון אורלב: בנוסף, ישנו הנושא של חלוקת עבודה בין אוניברסיטאות למכללות.

זבולון אורלב: האם אנחנו מקדשים את כל מה שקיים?

זבולון אורלב: האם צריך לעשות שינויים מסוימים?

זבולון אורלב: גם מל"ג- ות"ת כרגולטור ושינוי ארגוני ואפשרי שם, הוא דבר שאנחנו נצטרך לדון בו.

זבולון אורלב: יש שאלות רציניות רבות, שהרבה מאוד שנים לא התמודדו איתן, ואנחנו נצטרך להתמודד איתן.

זבולון אורלב: בשלב הזה עשינו כברת דרך, ומותר לנו גם להיות אופטימיים, למרות שזה לא פופולארי כל כך בימנו.

זבולון אורלב: אני רוצה לאחל לסטודנטים, למרצים, לחוקרים, לכל המערכת של ההשכלה הגבוהה במדינת ישראל – שנת לימודים מוצלחת, פורייה, שנה שתיזכר כשנה של המפנה בהשכלה הגבוהה.

זבולון אורלב: אני מבקש, שיו"ר ות"ת יציג את המצגת.

זבולון אורלב: תודה רבה על דברי הפתיחה של השר.

זבולון אורלב: אני גם כן רוצה לומר שניים-שלושה משפטים.

זבולון אורלב: הואיל ואני מלווה את ועדת החינוך למעלה מעשור, בין כיו"ר ובין כחבר ועדה, אני יכול לומר לך, אדוני השר , שיש כאן מסורת מאוד חיובית, שיש כאן קואליציה מקיר לקיר בהבנה לדברים שאמרת, שהמוסדות להשכלה גבוהה הם תשתית אנושית הכרחית לחוסן הלאומי שלנו בכל המובנים.

זבולון אורלב: אומנם היא לא תשתית אנושית אקסקלוסיבית, היא לא בלעדית, היא לא מכסה מנהיגות רוחנית, מוסרית, ערכית – הרי לא כל פרופסור למתמטיקה הוא משולש – אבל בהיבטים בהם עוסקת האקדמיה היא תשתית שאי אפשר בלעדיה.

זבולון אורלב: זו תשתית ממש חיונית, והמאבקים בתוך ועדת החינוך היו מאבקים לחזק את האקדמיה, להרחיבה אותה, לפתח אותה וגם לפתוח אותה.

זבולון אורלב: בסוגיית הנגישות יש לוועדת החינוך לדורותיה כמה מניות בעניין הזה.

זבולון אורלב: אני מניח, שיש לה כמובן גם עניין ביעד שהצבתם גם בסוגיית המצוינות.

זבולון אורלב: במסגרת הזאת הוויכוחים בינינו יכולים להיות סביב השאלה, מה הדרך הנכונה להגיע לאותם יעדים.

זבולון אורלב: נחשפו כאן בעיות בישיבות קודמות של חולשת מדעי הרוחב למיניהם.

זבולון אורלב: עכשיו קראנו שיש חשש שהמחלקה לספרות עברית תיסגר.

זבולון אורלב: היו לנו ישיבות על חולשת מדעי היהדות באוניברסיטאות.

זבולון אורלב: כמעט בכל מקצועות מדעי הרוח יש סימני שאלה מאוד מטרידים, מאוד מדאיגים.

זבולון אורלב: אני מקווה מאוד, שבמסגרת השינויים שאנחנו מברכים עליהם, שיש אומץ להנהגת המל"ג להתמודד איתם, ישימו את הבעיות האמיתות על השולחן ויראו איך מתמודדים איתן.

זבולון אורלב: פרופ' טרכטנברג, בבקשה.

מנואל טרכטנברג: אדוני היו"ר, אני רוצה להודות לך שישיבה ראשונה של הוועדה בפתחו של מושב החורף מוקדשת להשכלה הגבוהה.

מנואל טרכטנברג: זה כבוד לנו.

מנואל טרכטנברג: זו הזדמנות נהדרת להציג בפניכם את ההתפתחויות המרכזיות שעוברות על התחום הזה.

מנואל טרכטנברג: שנת הלימודים נפתחה אתמול.

מנואל טרכטנברג: אם אני צריך לאפיין את הפתיחה, אני אומר שזו הפעם הראשונה מזה שנים היא נפתחה עם זיק של תקווה לתפנית, שינוי ומפנה.

מנואל טרכטנברג: אמנם זו תקווה מהוססת לאור השנים הקשות שעברנו, אבל התקווה ישנה.

מנואל טרכטנברג: בשנה החולפת עסקנות כמעט אך ורק בהיערכות, בהנחת היסודות למפנה הזה, והתמקדנו בגיבושה של תוכנית רב שנתית, לא תוכנית לשנה אחת אלא לשנים ארוכות קדימה, לשיקום המערכת.

מנואל טרכטנברג: היעדים המרכזיים שהנחו אותנו הם עידוד המצוינות המחקרית, שנפגעה בשנים האחרונות, השיפור באיכות ההוראה, וראינו מספרים בלתי אפשריים של יחסי סטודנטים סגל, וגם מתן מענה לצרכים לאומיים, ובראשם נגישות לפריפריה הגיאוגרפית והחברתית.

מנואל טרכטנברג: בשותפות עם האוצר הצלחנו להתוות תקציב רב שנתי, שמגבה את התוכנית.

מנואל טרכטנברג: אילולא זה לא היה תוכן לתוכנית.

מנואל טרכטנברג: אחרי שנים רבות של קיצוצים ומצוקות כלכליות היה צריך להזרים משאבים נוספים למערכת.

מנואל טרכטנברג: אני מנצל את ההזדמנות הזאת כדי להודות למשרד האוצר, לשר האוצר, לאגף התקציבים ולאנשים המאוד מקצועיים וענייניים של אגף התקציבים שמלווים אותנו.

מנואל טרכטנברג: בשותפות איתם עשינו זאת.

מנואל טרכטנברג: זה צעד גדול קדימה, אבל בוא לא נעשה את עצמנו – זה לא מענה מלא לצרכים, אבל צריך לברך על מה שיש.

מנואל טרכטנברג: שלישית, ניהלנו משא ומתן עם הסטודנטים כדי להגיע לעסקת חבילה.

מנואל טרכטנברג: אני לא אפרט, כיוון שהדברים תוארו כאן בוועדה.

מנואל טרכטנברג: לשמחתי, הגענו להבנות רבות מאוד.

מנואל טרכטנברג: לצערי, לא להסכם סגור.

מנואל טרכטנברג: אני לא אנתח את השיחות, כי זה ידוע.

מנואל טרכטנברג: הנקודה החשובה היא, שאנחנו מצפים לחידוש בהקדם של המשא ומתן.

מנואל טרכטנברג: הצלע השלישית הזאת חסרה.

מנואל טרכטנברג: היא חייבת להיות על השולחן.

מנואל טרכטנברג: נמצא כאן אחד מראשי הסטודנטים, ואני בטוח שהוא שותף לתקווה הזאת שנחדש את המשא ומתן ונגיע להסכמות.

מנואל טרכטנברג: התנענו את הקמתם של מרכזי המצוינות.

מנואל טרכטנברג: אני אפרט בהמשך.

זבולון אורלב: אתם התחייבתם כלפינו על לוח זמנים.

מנואל טרכטנברג: זה ישנו כאן.

מנואל טרכטנברג: אנחנו זוכרים היטב את המחויבויות שלנו.

מנואל טרכטנברג: דאגנו לכל אורך הדרך במהלך השנה שחולפת – ונמשיך בכך – להגברת השקיפות של המערכת: החל מהשכר וכלה בדיווח אחיד של הדוחות הכספיים של האוניברסיטאות.

מנואל טרכטנברג: השר כבר אמר, שניסינו בכל כוחנו למתן חיכוכים בין הגורמים השונים במערכת.

מנואל טרכטנברג: אדוני היו"ר, אתה יודע היטב שיש חוסר סימטריה מאוד גדול בין חיכוכים שזוכים לכותרות בעיתונים, לבין מניעת חיכוכים שזה לא חדשות אבל זה לא פחות חשוב.

זבולון אורלב: זה מזכיר לי את הסיפור הידוע על אותו אדם מבוגר, שפתאום רואים אותו הולך עם מקל ושואלים אותו: מה פתאום אתה הולך עם מקל?

זבולון אורלב: הוא עונה: מה פירוש, אני עם המקל הזה מגרש את הדובים.

זבולון אורלב: אומרים לו: איזה דובים?

זבולון אורלב: איפה יש פה דובים?

זבולון אורלב: על מה אתה בכלל מדבר?

זבולון אורלב: הוא אומר: זה העניין, אני הולך עם מקל ואין דובים.

זבולון אורלב: זו מניעה.

מנואל טרכטנברג: עוד נכונו לנו אתגרים גדולים, וגם עליהם אני אדבר.

מנואל טרכטנברג: מהם היעדים המרכזיים של התוכנית הרב שנתית שגיבשנו?

מנואל טרכטנברג: קודם כל גיוס של סגל צעיר ואיכותי.

מנואל טרכטנברג: אני מיד אציג את המספרים.

מנואל טרכטנברג: זו השדרה המרכזית.

מנואל טרכטנברג: בסופו של דבר מדובר באנשים מהשורה הראשונה, שצריכים להנהיג את המחקר ואת ההוראה באוניברסיטה וגם במכללות, והם מאוד התדלדלו.

מנואל טרכטנברג: אני אציג את המספרים.

מנואל טרכטנברג: שנית, הגברת הנגישות הגיאוגרפית והחברתית בפריפריה, ובפרט במגזר החרדי ובמגזרי המיעוטים.

מנואל טרכטנברג: שלישית, הכפלת ההשקעה בקרנות מחקר תחרותיות.

מנואל טרכטנברג: אין דרך טובה יותר לייעד כספים ותקציבים לאקדמיה מאשר דרך הקרנות האלו.

מנואל טרכטנברג: זו תחרות שבה כל אחד יכול להתחרות, אבל רק הטובים ביותר יזכו בסופו של דבר.

מנואל טרכטנברג: רביעית, שדרוג תשתיות ההוראה והמחקר.

מנואל טרכטנברג: בנוסף, אנחנו מדברים על מודל התקצוב.

מנואל טרכטנברג: גם על זה אני ארחיב את הדיבור.

מנואל טרכטנברג: אמרתי שהיעד המרכזי הוא גיוס של סגל אקדמי בכיר.

מנואל טרכטנברג: היעד ששמנו לעצמנו הוא להגיע ל-5,000 אנשי סגל בכיר באוניברסיטאות משפל של 4,300 כיום.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה לציין שב-5 שנים הקרובות עומדים לפרוש כ-800 אנשי סגל.

מנואל טרכטנברג: כלומר, כדי להגיע ליעד הזה אנחנו נצטרך לגייס כ-1,600 אנשי סגל חדשים ב-5-6 השנים הקרובות.

מנואל טרכטנברג: גם במכללות אנחנו צופים לגידול מ-1,600 אנשי סגל בכיר כיום לכ-2,000 אנשי סגל.

מנואל טרכטנברג: גם שם צפויות פרישות.

זבולון אורלב: האם אנשי סגל בכיר זה מפרופסור ומעלה?

מנואל טרכטנברג: לא, אלה הם אלה שנמצאים במסלול קביעות ממרצה ואילך.

מנואל טרכטנברג: אנחנו מדברים פה על מאמץ מאוד אינטנסיבי לגיוס סגלים.

מנואל טרכטנברג: לא נעשה את זה במכה אחת, כיוון שהכוונה היא לסגל איכותי.

מנואל טרכטנברג: מכאן החשיבות של תוכנית רב שנתית.

מנואל טרכטנברג: אנחנו מסמנים את המטרה, מעמידים את המשאבים לאורך זמן, ומקווים שזה יקרה.

מנואל טרכטנברג: בנוסף, גיוס של סגל חדש שיבוא לידי ביטוי, בין היתר, בהורדת היחס של סטודנטים-סגל, שהוא פרמטר מרכזי שמראה גם על איכות הוראה וגם על המחקר.

מנואל טרכטנברג: אם פרופסור צריך לפזר את עצמו על פני הרבה מאוד משימות, אז הוא לא יכול לעשות מחקר איכותי.

מנואל טרכטנברג: פה אנחנו מדברים על יעד מאוד מתון וצנוע: להוריד את היחס מ-24 כיום לכ-21.5.

מנואל טרכטנברג: לפני 20 שנה היינו ביחס של 16 ל-1.

מנואל טרכטנברג: כיום לרדת ל-21.5 ייחשב כהישג.

מנואל טרכטנברג: גם במכללות יש לנו יעד של הורדת היחס סגל-סטודנטים: מ-38 ל-35.

מנואל טרכטנברג: באוניברסיטאות הטובות בארצות הברית מדובר על יחס של 7-8 ל-1.

מנואל טרכטנברג: אנחנו רחוקים מאוד, וגם אם נצליח להגיע ליעד שהצבנו לעצמנו עדיין נהיה רחוקים מאוד.

מנואל טרכטנברג: הדרך רחוקה, אבל צריך להתחיל באיזשהו מקום.

מנואל טרכטנברג: בנוגע לתוספת מכסות לסטודנטים – השר התייחס לזה.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להדגיש, שאנחנו הולכים למהלך ששם את כל הדגש על הפריפריה הגיאוגרפית והחברתית.

מנואל טרכטנברג: ב-6 השנים הקרובות אנחנו נקלוט 9,000 סטודנטים נוספים מהאוכלוסייה הכללית, ועוד 6,600 סטודנטים מקרב החרדים והערבים.

מנואל טרכטנברג: בסך הכל כ-16,00.

מנואל טרכטנברג: 55% מהתוספת הזאת מיועדים לצפון ולדרום, לפריפריה הגיאוגרפית.

מנואל טרכטנברג: 30% מהתוספת מיועדים לירושלים ויו"ש, ורק 15% למרכז.

מנואל טרכטנברג: זה שינוי דרמטי בסדרי העדיפויות, עם אמירה מאוד ברורה היכן אנחנו רוצים לשים את הדגש.

זבולון אורלב: אני לא מבין את זה.

זבולון אורלב: הרי המוסדות להשכלה גבוהה הם מוסדות פתוחים.

זבולון אורלב: כל החפץ בא ונרשם.

זבולון אורלב: האם זה תקן מסומן, האם אלה מחלקות מסוימות, מוסדות מסוימים?

מנואל טרכטנברג: מדובר בתוספת מכסות מתוקצבות.

מנואל טרכטנברג: אתה כמוסד יכול לקלוט כמה סטודנטים שאתה רוצה, אבל כמה אני מתקצב זה מוגבל.

זבולון אורלב: האם אתה תתקצב רק אם הוא ערבי או חרדי?

מנואל טרכטנברג: לא. 9,000 אני אתקצב לאוכלוסייה הכללית, אבל כל ה-9,000 האלה מיועדים למכללות, כאשר רוב המכללות נמצאות בצפון ובדרום.

מנואל טרכטנברג: מעבר לכך, אני אתקצב עוד 6,600 מקרב המגזרים האלה.

מנואל טרכטנברג: אם המוסדות ירצו לקלוט יותר, אנחנו נברך על כך.

זבולון אורלב: אני מדבר עכשיו רק על המגזר הערבי והחרדי.

זבולון אורלב: האם אתה מתקצב את התקן רק אם המכללה תקבל ערבי או חרדי?

מנואל טרכטנברג: 6,600 המכסות האלה מיועדים לשני המגזרים האלה מעבר לאוכלוסייה הכללית.

מנואל טרכטנברג: זה לא תקן.

מנואל טרכטנברג: אלה מכסות.

זבולון אורלב: אני רק שואל שאלת הבהרה.

חיים אמסלם: האם יש לך אחוזים, כמה ערבים וכמה חרדים?

מנואל טרכטנברג: מדובר בערך על חצי-חצי.

מנואל טרכטנברג: כלומר, 3,600 ערבים וכ-3,000 חרדים.

מנואל טרכטנברג: אנחנו נשמח מאוד שהמספר בפועל יהיה גבוה מ-6,600.

מנואל טרכטנברג: אנחנו נשמח מאוד שיקומו עוד מוסדות.

חיים אמסלם: האם אתם ערוכים לכך?

מנואל טרכטנברג: אנחנו מתחילים בגיבוש תוכניות לשם כך.

מנואל טרכטנברג: זאת היערכות שונה.

מנואל טרכטנברג: צריך להקדיש לזה הרבה מאוד מחשבה.

מנואל טרכטנברג: צריך לאתר מהם החסמים האפקטיביים שעומדים בפני המגזרים האלה.

מנואל טרכטנברג: זה לא רק עניין של מכסות.

מנואל טרכטנברג: זה לתת כלים, זה להתגבר על החסמים של הפסיכומטרי והחוסר בידיעת האנגלית ומחשבים.

מנואל טרכטנברג: מבחינה תקציבית – הסיכום התקציבי שהגענו אליו עם האוצר מונח כאן לפניכם.

מנואל טרכטנברג: מדובר על תוספת של משאבים על פני 6 השנים הקרובות.

מנואל טרכטנברג: אם אני סוכם את השורה הזאת מדובר על תוספת משאבים על פני 6 שנים של 7.5 מיליארד שקל.

מנואל טרכטנברג: זו תוספת נכבדה מאוד.

מנואל טרכטנברג: השנה התוספת היא 620,000,000 שקלים, ובשנה הבאה יתווספו לכך עוד 117,000,000 שקלים וכו'.

מנואל טרכטנברג: המתווה הזה לא מספק את כל הצרכים, מכיוון שהיה אמור להיות מקור נוסף- ההסכם עם הסטודנטים.

מנואל טרכטנברג: כאמור, לא הגענו להסכם סופי איתם, ועל כן חסרים כאן כמיליארד שקלים בקצה.

מנואל טרכטנברג: בשנת תשע"ו היינו אמורים להגיע לכ-3 מיליארד ולא לשני מיליארד.

מנואל טרכטנברג: אנחנו מאוד מקווים, שזה יקרה.

מנואל טרכטנברג: אנחנו מדברים על שיפור הדרגתי, על מענה חלקי לצרכים.

מנואל טרכטנברג: זה נותן גם שהות לתכנון בטווח ארוך.

מנואל טרכטנברג: אני יודע, שלחלק ניכר מהמוסדות תמונת המצב הזאת לא מספקת ולא מהווה בשורה מיידית.

מנואל טרכטנברג: אני מבין, שייקח זמן עד שהמשאבים הנוספים האלה ייכנסו למערכת.

מנואל טרכטנברג: צריך להכיר במגבלות שיש גם במאקרו.

מנואל טרכטנברג: שנית, יוצאים לדרך בצורה הדרגתית, וזה נותן זמן לתכנן לטווח ארוך.

זבולון אורלב: אני שוב רוצה להבין.

זבולון אורלב: השורה השנייה היא תוספת משנה לשנה, והשורה הראשונה זה המצטבר.

זבולון אורלב: אני רואה שהמצטבר הוא שני מיליארד.

זבולון אורלב: במעבר מוסיפים 620,000,000 שקלים.

זבולון אורלב: במעבר לתשע"ב מוסיפים 117,000,000 שקלים.

מנואל טרכטנברג: כלומר, שבסך הכל לעומת תש"ע המערכת תראה לנגד עיניה 737,000,000 שקלים.

זבולון אורלב: וכך מצטבר עד תשע"ו, כאשר התוספת היא שני מיליארד שקלים.

מנואל טרכטנברג: סך הכל המשאבים התוספתיים.

זבולון אורלב: אבל זה לא 7 מיליארד שקלים.

החינוך גדעון סער: בסופו של התהליך התוספת היא של שני מיליארד, אבל התוספת המצטברת, כאשר מודדים בכל שנה סכום מצטבר, היא 7.5 מיליארד שקלים.

מנואל טרכטנברג: כלומר, אם היינו נשארים ברמת התקצוב של היום למשך 6 שנים היינו מגיעים לסכום מסוים.

מנואל טרכטנברג: לאור התוכנית הזאת, יהיו על השולחן 7 מיליארד שקלים.

זבולון אורלב: אני לא מבין עד הסוף.

זבולון אורלב: בכלל, כל דבר שהאוצר מסכים לו אני רוצה לדעת.

מנואל טרכטנברג: השנה המערכת מתוקצבת קרוב ל-7 מיליארד שקלים.

מנואל טרכטנברג: בשנת תשע"א יתווספו לכך 620,000,000 שקלים.

מנואל טרכטנברג: בשנה הבאה מעבר ל-620,000,000 שקלים יתווספו עוד 117,000,000 שקלים.

מנואל טרכטנברג: כלומר, סך כל התוספת לעומת תש"ע היא 737,000,000 שקלים.

מנואל טרכטנברג: כך זה ממשיך הלאה.

זבולון אורלב: כלומר, התקציב בשנת תשע"ו לעומת תש"ע הוא 2 מיליארד ו-30,000,000 שקלים.

מנואל טרכטנברג: נכון.

מנואל טרכטנברג: אם אני סוכם את כל השורה, אני מגיע ל-7.5 מיליארד.

זבולון אורלב: מה המשמעות של זה?

זבולון אורלב: איזו ספירה זאת?

זבולון אורלב: אני חושב, שגם שני מיליארד זאת תוספת נכבדה אחרי כל הקיצוצים.

מנואל טרכטנברג: אם היינו מקפיאים את התקציב של ההשכלה הגבוהה ברמה של תש"ע למשך 6 שנים, היינו ברמה מסוימת.

מנואל טרכטנברג: התוספות האלו מסתכמות ב-7 מיליארד.

ג'מאל זחאלקה: התקציב השנתי יגדל בשני מיליארד, ולא סך כל השנים.

החינוך גדעון סער: אם תיקח את התקציב הדו שנתי, זה שהוגש עכשיו לכנסת, אתה תספור במעבר מתשע"א לתשע"ב 117,000,000 שקלים.

זבולון אורלב: אני הבנתי.

החינוך גדעון סער: אתה מחליט, אדוני היו"ר.

החינוך גדעון סער: אנחנו רק מציגים לך את הנתונים.

החינוך גדעון סער: אם יש לזה משמעות, זה אתה מחליט.

החינוך גדעון סער: הסכום המצטבר בתשע"א ותשע"ב הוא 1.3 מיליארד.

החינוך גדעון סער: אתה יכול לספור את ה-117,000,000 שקלים כתוספת שולים לעומת תשע"א.

מנואל טרכטנברג: אני אגיד לך איפה הספירה הזאת משמעותית.

מנואל טרכטנברג: נניח שאני צריך לקלוט 2,000 אנשי סגל חדשים ב-6 השנים הקרובות.

מנואל טרכטנברג: כמה זה עולה לי?

מנואל טרכטנברג: יש לזה מחיר מסוים.

מנואל טרכטנברג: את המחיר הזה אני צריך להשוות ל-7 מיליארד שקלים.

מוחמד ברכה: זו ההקצבה של האוצר.

זבולון אורלב: וזה בבסיס התקציב?

מנואל טרכטנברג: כן.

החינוך גדעון סער: היום הבסיס של ההשכלה הגבוהה היום הוא 6.9.

החינוך גדעון סער: כאשר אנחנו מדברים על 2.9, אפשר לחשב באחוזים על מה אנחנו מדברים.

זבולון אורלב: אני אמרתי שאני לא מכיר כאלה תוספות ב"עשור האבוד".

זבולון אורלב: אני מכיר רק קיצוצים ב"עשור האבוד".

זבולון אורלב: זו תוספת ראויה ומכובדת.

זבולון אורלב: אני רציתי להבין מה זה ה-7.5 מיליארד.

מוחמד ברכה: יש נתון חשוב, שהוא היחס בין השתתפות המדינה לבין שכר הלימוד לאורך שנים.

מנואל טרכטנברג: נכון.

מנואל טרכטנברג: הנושא הזה דובר רבות במסגרת המשא ומתן עם הסטודנטים.

מנואל טרכטנברג: אני לא רוצה להרחיב את הדיבור, כיוון שיהיה לנו עוד סיבוב של משא ומתן.

מנואל טרכטנברג: המשא ומתן הוא בין היתר על זה.

מנואל טרכטנברג: בגדול, מדובר על כך שהתקצוב הממשלתי מהווה 75%-76% מסך המשאבים, והסטודנטים תורמים כרבע.

מוחמד ברכה: בתהליך של כמה שנים לאחור האם האחוז הזה עלה או  ירד?

מנואל טרכטנברג: אם אני מסתכל אחורה 10 שנים, אז כמובן שזה נשחק.

מוחמד ברכה: ההשתתפות של המדינה היתה יותר גבוהה.

מנואל טרכטנברג: התרומה של הסטודנטים ירדה בגלל ההורדה בשכר הלימוד, שהחלה עם דוח וינוגרד.

מוחמד ברכה: כלומר, באופן יחסי אחוז ההשתתפות של האוצר עלה.

מנואל טרכטנברג: בהחלט כן.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה לבשר, שבפעם הראשונה זה 18 שנה אנחנו גיבשנו רפורמה במודל התקצוב, ששמה במרכזה עידוד של מצוינות.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להסביר מה זה מודל התקצוב.

מנואל טרכטנברג: אנחנו מקבלים את התקציב מהאוצר ומחלקים אותו לפי מפתחות מסוימים למוסדות השונים.

מנואל טרכטנברג: איך אנחנו מחלקים את זה?

מנואל טרכטנברג: לפי מודל התקצוב, שיש לו שתי רגליים: מודל תקצוב הוראה ומודל תקצוב מחקר.

מנואל טרכטנברג: המודל הזה לא שונה מהותית במשך 18 שנה.

מנואל טרכטנברג: בפעם הראשונה עשינו תהליך מזורז אבל מעמיק, כדי לשנות אותו.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להודיע כאן, שיהיה שלב שני לרפורמה הזו במהלך השנה הזו.

מנואל טרכטנברג: השלב הראשון כבר מוטמע בתקציב שיראו המוסדות בסוף החודש הזה, כאשר אנחנו נודיע על התקציב בכל מוסד ומוסד.

מנואל טרכטנברג: מהם העקרונות של מודל התקצוב החדש?

מנואל טרכטנברג: תקצוב לפי תפוקות ולא לפי תשומות.

מנואל טרכטנברג: חשוב מאוד הוא קיצור הזמן בין תפוקה לתקצוב.

זבולון אורלב: לא הבנתי.

מנואל טרכטנברג: תקצוב לפי תפוקות מדעיות - פרסומים מדעיים וזכייה בקרנות תחרותיות.

מנואל טרכטנברג: כמה כסף כל מוסד יקבל יהיה פונקציה של כמה אנשי הסגל של כל מוסד פרסמו בכתבי העת המובילים, כמה זכו במענקים בקרנות תחרותיות.

מנואל טרכטנברג: אלה שני הפרמטרים העיקריים במודל תקצוב מחקר.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, הישגים.

ג'מאל זחאלקה: אתם לא אוהבים את המילה הזאת.

החינוך גדעון סער: אנחנו אוהבים את המילה הזאת.

החינוך גדעון סער: המילה הזאת חזרה לאופנה.

מנואל טרכטנברג: זה מה שמתמרץ למצוינות.

מנואל טרכטנברג: לגבי תפוקות בהוראה - מדובר בבוגרים.

ג'מאל זחאלקה: עם המילה מצוינות יש לי בעיה.

ג'מאל זחאלקה: לאורך כל המצגת שלך מדובר על מצוינות מחקרית, ובכלל לא הוזכרה המצוינות של הסטודנטית.

מנואל טרכטנברג: אתה צודק לחלוטין.

ג'מאל זחאלקה: זה לא קיים בתוכנית שלכם עכשיו.

ג'מאל זחאלקה: זה לא בלקסיקון.

מנואל טרכטנברג: זה כן בלקסיקון.

מנואל טרכטנברג: זה כן ביעדים שלנו.

מנואל טרכטנברג: אתה צודק, שבשלב הראשון של השינוי עוד לא הכנסנו פרמטרים של איכות הוראה או איכות הבוגרים.

מנואל טרכטנברג: הנושא הזה הוא קשה מאוד למדידה.

מנואל טרכטנברג: מתלבטים ומתחבטים בזה בכל המוסדות בעולם.

זבולון אורלב: כרגע זה הולך לפי מספר מסיימים.

מנואל טרכטנברג: פרט לזה שיש מרכיב נוסף, מעין תזה במודל המחקר וגם לדוקטורט.

ג'מאל זחאלקה: תן לי להגיד את זה בשפה שלי: הסטודנטים יצליחו או  ייכשלו – המוסדות יקבלו את אותו תקצוב.

מנואל טרכטנברג: ייכשלו, לא.

מנואל טרכטנברג: מדובר בבוגרים.

ג'מאל זחאלקה: ייכשלו, לא.

ג'מאל זחאלקה: אם הם יקבלו ממוצע של 90 או ממוצע של 65, הם יקבלו את אותו התקצוב.

ג'מאל זחאלקה: את זה היה צריך לשים בהתחלה.

ג'מאל זחאלקה: היה צריך להפוך את הפירמידה, ולהתחיל בסטודנטים.

אלכס מילר: אני אחלוק עליך בנושא הזה.

אלכס מילר: אני לא רוצה שנגיע למצב, שפתאום מנסים לרדוף אחרי ציונים בתוך המוסדות.

ג'מאל זחאלקה: יש שיטות לבדוק מצוינות של סטודנטים לא רק דרך ציונים.

מנואל טרכטנברג: אנחנו מסכימים עם העיקרון.

מנואל טרכטנברג: מאוד קשה לבצע את זה בפועל.

מנואל טרכטנברג: זו בעיה כלל עולמית.

מנואל טרכטנברג: במהלך השנה הזאת זה אחד הנושאים שיעמוד על הפרק במודל התקצוב.

זבולון אורלב: כולם מכירים את הניסיון האקדמי של חה"כ זחאלקה באקדמיה.

זבולון אורלב: הוא וד"ר ענת וילף הם המנוסים ביותר בתחום האקדמי מבין כל חברי הוועדה.

מנואל טרכטנברג: בתוך מודל התקצוב נרצה לתת ביטוי גם לצרכים לאומיים.

מנואל טרכטנברג: זה בא לידי ביטוי בעיקר בשני דברים: פריפריה ושוק העבודה.

מנואל טרכטנברג: כלומר, אם יש מקצועות בהם יש עודף של בעלי תארים בהשוואה לנורמה שב-OECD, אז אנחנו ניתן פחות תקצוב לאותם מקצועות.

מנואל טרכטנברג: אם יש מקצועות בהם חסרים בעלי תארים,  אנחנו ניתן יותר תקצוב.

זבולון אורלב: כלומר, בתי ספר למשפט צפויים להפחתה בתקציב.

מנואל טרכטנברג: לא מיידית.

מנואל טרכטנברג: אנחנו נעשה את הבדיקה, וזה יבוא לידי ביטוי.

מנואל טרכטנברג: כלומר, אנחנו לא בורחים מהדבר הזה.

זבולון אורלב: אדוני השר, אתה נוגע בדבר.

החינוך גדעון סער: אני הכי נגד משפטים במל"ג.

ג'מאל זחאלקה: זה יעלה את המחיר.

מנואל טרכטנברג: בעבר היה מחסור במהנדסי תוכנה.

מנואל טרכטנברג: אנחנו רוצים שהדברים האלה יבואו לידי ביטוי בתוך המודל.

מנואל טרכטנברג: תמרוץ המוסדות לחיזוק יתרונות יחסיים – לא יכול להיות שכל מוסד יהיה טוב בכל.

מנואל טרכטנברג: אם מוסד אקדמי ינסה להיות מצטיין בכל, הוא לא יהיה מצטיין בכלום.

מנואל טרכטנברג: חשוב שלכל מוסד יהיה תחום אחד או שניים בהם הוא מצטיין.

מנואל טרכטנברג: אנחנו רוצים לעודד את זה, כדי שלכל מוסד תהיה ספינת דגל, משהו שמייחד אותו.

זבולון אורלב: זה לא נכון לעשות את זה גם ברמה הלאומית?

זבולון אורלב: שמדינת ישראל תצטיין בכל התחומים, מדינה קטנה כמו שלנו?

מנואל טרכטנברג: גם ברמה הלאומית זה יבוא לידי ביטוי במרכזי מצוינות.

מנואל טרכטנברג: זה במישור אחר.

מנואל טרכטנברג: הדבר האחרון, שהוא לא פחות חשוב, הוא שבפעם הראשונה יש שקיפות מלאה של המודל בפני המוסדות והציבור הרחב.

מנואל טרכטנברג: המודל הקיים כיום ידוע רק למעטים.

מנואל טרכטנברג: לא רק זה שהוא ידוע רק למעטים, אאל שהוא לא מובן ולא מוסבר.

מנואל טרכטנברג: תאמין לי, שהמודל הזה הוא מסובך מאוד, ונורא חשוב שיהיה שקוף.

מנואל טרכטנברג: אם אנחנו רוצים לתמרץ למצוינות, צריך שהוא יהיה שקוף.

מנואל טרכטנברג: כעת למרכזי מצוינות.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להזכיר לעצמנו, שזו ספינת הדגל להשבת המוחות וגם כדי לחדד את המצוינות.

זבולון אורלב: האם התקציב שאושר למרכזי המצוינות הוא מחוץ לתקציב שעכשיו אתה דיברת עליו?

מנואל טרכטנברג: לא. הוא כבר כולל אותו.

זבולון אורלב: בזמנו הממשלה אישרה למרכזי מצוינות כשני מיליארד שקלים.

החינוך גדעון סער: 450,000,000 שקלים זה החלק של הממשלה, אבל זה ממונף פי שלושה כי המוסדות וקרנות חיצוניות  משתתפים בזה.

זבולון אורלב: כלומר, מתוך השני מיליארד שקלים כ-450,000,000 שקלים זה הממשלה.

מנואל טרכטנברג: לא. מתוך ה-7.5 מיליארד.

מנואל טרכטנברג: זה על פני 6 שנים.

ג'מאל זחאלקה: אבל זה עדיין פחות מהמלצות ועדת שוחט.

מנואל טרכטנברג: דוח שוחט לא דיבר על זה.

ג'מאל זחאלקה: הוא מדבר על השבת מוחות.

מנואל טרכטנברג: מבחינת השבת מוחות זה יותר.

מנואל טרכטנברג: תיכף אני אסביר.

החינוך גדעון סער: מה שחסר כאן לעומת ועדת שוחט זה העלאת שכר הלימוד.

החינוך גדעון סער: זה הדבר שהיה קיים שם, וכרגע לא קיים.

זבולון אורלב: מנהלת הוועדה מזכירה לי, שבכנסת ה-15, בה הייתי גם כן מנהל הוועדה, היה מאבק קשה של הוועדה מול המל"ג, שלא רצה לחשוף את מודל התקצוב.

זבולון אורלב: אז שר החינוך, יוסי שריד, הכריח את המל"ג לחשוף.

זבולון אורלב: הם אמרו שפוליטיקאים מתערבים, ואנחנו הסברנו להם שתפקידנו הוא לפקח, לדאוג לשקיפות ולראות מה נעשה.

זבולון אורלב: לכן, אני מאוד שמח על הגישה של השר ושלך.

זבולון אורלב: שקיפות רק תועיל.

מנואל טרכטנברג: אתה יכול לעשות וי על זה.

מנואל טרכטנברג: היעדים של המרכזים ידועים, ואני לא אחזור על זה.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להגיד, שאנחנו יוצאים כבר לדרך עם 4 המרכזים הראשונים.

מנואל טרכטנברג: הראשון נקרא " הבסיס המולקולארי של מחלות"- מחקר גנומי, ריפוי מותאם אישי.

מנואל טרכטנברג: השני הוא "מחקר מתקדם של תהליכים קוגניטיביים".

מנואל טרכטנברג: השלישי הוא "מקורות לאנרגיות חלופיות בנות קיימא".

מנואל טרכטנברג: האחרון הוא "נושאים בחזית מדעי המחשב".

מנואל טרכטנברג: אלה תחומים שלמדינת ישראל יש יתרון יחסי.

זבולון אורלב: מרשים מאוד.

זבולון אורלב: איפה זה יקום ומתי?

מנואל טרכטנברג: אנחנו יצאנו עם קול קורא, וקיבלנו הצעות מקדמיות.

מנואל טרכטנברג: זה תהליך תחרותי.

מנואל טרכטנברג: אנחנו לא מחליטים איפה זה יקום.

מנואל טרכטנברג: אני שמח לבשר, שקיבלנו 9 הצעות ל-4 המרכזים הראשוניים.

מנואל טרכטנברג: כלומר, יש שתי הצעות לכל מרכז, ולמרכז אחד יש 3 הצעות.

מנואל טרכטנברג: בכל הצעה יש שיתוף פעולה בין מוסדות.

מנואל טרכטנברג: אין שום הצעה של מוסד אחד בלבד.

מנואל טרכטנברג: זו היתה אחת המטרות – לעודד שיתוף פעולה בין מוסדות, כולל מכללות ובתי חולים.

מנואל טרכטנברג: הבשורה הגדולה היא, שכבר 80 חוקרים ישראליים מצטיינים מחו"ל הביעו את נכונותם להצטרף למרכזים האלה, והם מופיעים בהצעות.

מנואל טרכטנברג: כלומר, חלק מהתחרות היא את מי הם יצליחו להחזיר.

מנואל טרכטנברג: אדוני היו"ר, אני קראתי בעיון את קורות החיים של 80 הצעירים האלה, ואני יכול לומר שזה מחמם את הלב.

מנואל טרכטנברג: הם יושבים בארצות הברית באוניברסיטאות הכי טובות: אוורווד, פרינסטון, ברקלי.

ג'מאל זחאלקה: איך הם ניגשו לזה?

מנואל טרכטנברג: דרך המוסדות המציעים.

מנואל טרכטנברג: אם האוניברסיטה העברית חברה למכון ויצמן בהצעה מסוימת, הם פנו לצעירים בחו"ל, והם הביעו את נכונותם.

ג'מאל זחאלקה: נניח שיש צעיר מצטיין בחו"ל.

ג'מאל זחאלקה: איך הוא יידע על הדבר הזה?

ג'מאל זחאלקה: אני לא מדבר על פנייה של המוסד אליו.

ג'מאל זחאלקה: אני מכיר הרבה כאלה.

מנואל טרכטנברג: שאלה טובה.

מנואל טרכטנברג: אנחנו התחלנו במהלך הסברתי גם בחו"ל.

מנואל טרכטנברג: אנחנו מקימים מאגר נתונים של הישראלים שיושבים בחו"ל.

מנואל טרכטנברג: זה מהלך שנעשה על ידי משרד הקליטה בשותפות עם האקדמיה  ואיתנו.

מנואל טרכטנברג: במאגר הזה יש כבר 3,000 אנשים.

ג'מאל זחאלקה: נניח שמישהו פונה אליי  ואומר לי: אני עכשיו עושה מחקר אדיר.

החינוך גדעון סער: האם אתה מתכוון לעזמי?

ג'מאל זחאלקה: תהיה רציני.

ג'מאל זחאלקה: אני שואל שאלה רצינית.

מוחמד ברכה: מה אתה צריך את ההערה הזאת בדיון הזה?

זבולון אורלב: קצת להכניס חיוך.

החינוך גדעון סער: האם הוציאו מחוץ לחוק את חוש ההומור?

ג'מאל זחאלקה: איך האדם הזה יכול לפנות?

ג'מאל זחאלקה: מהי הדרך?

ג'מאל זחאלקה: מה הוא צריך לעשות?

ג'מאל זחאלקה: האם יש אתר אינטרנט?

ג'מאל זחאלקה: אני מדבר על הנגישות.

מנואל טרכטנברג: כל זה מופיע באתר האינטרנט של המועצה הלאומית של המל"ג ושל הקרן הישראלית למדע.

מנואל טרכטנברג: אני מדבר על 4 מתוך 30 שאמורים לקום.

מנואל טרכטנברג: אנחנו נוציא קול קורא רחב מאוד, כולל בחו"ל, כדי שיידעו על כך.

מנואל טרכטנברג: אז יוצרו החיבורים בין החוקרים בחו"ל לבין המוסדות בארץ.

מנואל טרכטנברג: משרד הקליטה גם עושה את זה.

זבולון אורלב: בדיון הקודם נאמר, כי ישנו מאגר של כמה אלפים של מדענים, שמדינת ישראל יודעת עליהם.

זבולון אורלב: כלומר, אנחנו יודעים איך להודיע לאותם מדענים.

זבולון אורלב: יש את המיילים שלהם.

החינוך גדעון סער: אני חושב, שחשוב לראות את הפרופורציות.

החינוך גדעון סער: אם אנחנו מדברים על 80 ב-4 הראשונים, אז אפשר לעשות את המכפלות כאשר אנחנו מדברים על 30 מרכזים.

מנואל טרכטנברג: זו היתה היענות בפרק זמן מאוד קצר.

מנואל טרכטנברג: אנחנו עשינו את המהלך הזה בפיילוט מאוד מהיר.

מנואל טרכטנברג: מה אנחנו מציעים לחוקר ששב לארץ?

מנואל טרכטנברג: מינוי אקדמי תקני במוסד ישראלי להשכלה גבוהה.

מנואל טרכטנברג: תזכרו שחלק ניכר מהבעיה היה שלא היו תקנים במוסדות.

מנואל טרכטנברג: זה מובטח.

מנואל טרכטנברג: שנית, מענק מחקר אישי של עד 400,000 שקלים לשנה, ל-5 שנים.

מנואל טרכטנברג: כלומר, יעמוד לרשותו של החוקר בתחום הקוגניטיבי, המחשבים וכו', 400,000 שקלים ל-5 שנים.

מנואל טרכטנברג: הוא לא יצטרך בכל פעם לרוץ אחרי הכסף כדי להשיג דוקטורנטים וכסף עבור ציוד מתכלה.

מנואל טרכטנברג: שלישית, מענק לציוד מחקרי-מעבדתי חד פעמי של כ-1,5000,000 שקלים, וזה מעבר לציוד המרכזי של המרכז למצוינות.

מנואל טרכטנברג: כלומר, אם יש ציוד מרכזי, כמו MRI, זה לא נספר כאן.

מנואל טרכטנברג: בנוסף, מסביבו תהיה מאסה קריטית של חוקרים מעולים בתחומים.

מנואל טרכטנברג: זאת חבילה שהיא חסרת תקדים.

ג'מאל זחאלקה: מה זו חבילה חד פעמית?

ג'מאל זחאלקה: אני לא אוהב את המספרים האלה.

ג'מאל זחאלקה: אתה נותן 1,500,000 שקלים לכולם.

ג'מאל זחאלקה: האם מדובר בממוצע?

ג'מאל זחאלקה: יש כאלה שלא צריכים את ה-1,000,000 שקלים, ויש כאלה שצריכים 3,000,000 שקלים.

מנואל טרכטנברג: זה הממוצע לא בכל המרכזים, אלא באלה של המדעים הניסיוניים.

מנואל טרכטנברג: במדעים עיוניים יהיה הרבה פחות, כי אתה לא צריך ציוד.

מנואל טרכטנברג: אני מדבר על הממוצע של 4 מרכזים שהצגנו עכשיו.

ג'מאל זחאלקה: כלומר, זה ממוצע.

ג'מאל זחאלקה: זה לא אותו דבר אצל כולם.

ג'מאל זחאלקה: לעיתים יש שוויון שמפלה.

מנואל טרכטנברג: תהיה שונות גדולה גם בין אלה.

מנואל טרכטנברג: השאלה במקומה, ואתה צודק לחלוטין.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להדגיש, כי זו חבילה חסרת תקדים.

מנואל טרכטנברג: מעולם מדינת ישראל לא שמה על השולחן תנאים כאלה לחזרה של חוקרים.

מנואל טרכטנברג: קיווינו שהציונות בלבד תעשה את שלה.

מנואל טרכטנברג: היא עושה משהו, אבל צריך גם את התנאים האלה כי אם לא הם לא יחזרו.

קריאה: שכנעת אותי לרדת מהארץ.

קריאה: אני מיד יורד.

מנואל טרכטנברג: חס וחלילה.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להדגיש, כי המרכזים האלה מיועדים לא רק לישראלים הנמצאים בחו"ל אלא גם לחוקרים ישראלים הנמצאים בארץ.

מנואל טרכטנברג: רוב האנשים שישתייכו למרכזים האלה יהיו סגל מקומי.

מנואל טרכטנברג: אני  מדבר על המאמץ להביא את התוספת.

מנואל טרכטנברג: במרכז מצוינות של 30 איש 20 לפחות יהיו מכאן.

מנואל טרכטנברג: שלא נתבלבל.

מנואל טרכטנברג: אני שם את הדגש על כך, כיוון שזה מה שלא מובטח לנו.

מנואל טרכטנברג: כמובן שאנחנו נשענים קודם כל על מה שיש, ויש לנו פה כוחות מצוינים.

מנואל טרכטנברג: תהליך הקמת המרכזים – ב-14 ליוני היתה החלטת ממשלה.

מנואל טרכטנברג: לפני שלושה שבועות קיבלנו את ההצעות המקדמיות ל-4 המרכזים הראשונים.

מנואל טרכטנברג: עד סוף השנה הקלנדרית יוגשו ההצעות המלאות לאותם 4 מרכזים.

מנואל טרכטנברג: במהלך חודש פברואר יהיה שיפוט על ידי ועדות בינלאומית לא מקומיות.

מנואל טרכטנברג: השיפוט יהיה מדעי נטו על ידי טובי המדענים בעולם בתחומים האלה.

מנואל טרכטנברג: אנחנו נכריז על הזוכים, ובמרץ 2011 המרכזים יתחילו לפעול.

מנואל טרכטנברג: זה לוח הזמנים.

מנואל טרכטנברג: עד סוף השנה הזאת אנחנו נוציא קול קורא לשלב הבא של מרכזים שיקומו.

עינת וילף: ומדענים במכרזים הזוכים יחזרו לארץ לשנת הלימודים האקדמית הבאה.

מנואל טרכטנברג: ב-4 מרכזים האלה חלק יהיו כבר בשנת תשע"א.

עינת וילף: האם הם יעזבו שנה אקדמית בחו"ל כדי להגיע במרץ?

מנואל טרכטנברג: אפשר בהחלט להגיע באמצע שנה.

מנואל טרכטנברג: במרץ 2011 יתחילו לפעול 4 המרכזים האלה.

מנואל טרכטנברג: בפברואר יהיה השיפוט והכרזת הזוכים, כאשר עד סוף השנה ההצעות המלאות יוגשו לנו.

זבולון אורלב: איחור סביר.

זבולון אורלב: בדיון הקודם דיברת על כך שעד ינואר 2011 אתם צופים את התחלת הפעילות של המרכזים.

מנואל טרכטנברג: נכון.

מנואל טרכטנברג: זה נדחה בחודשיים.

זבולון אורלב: זה בסדר גמור.

זבולון אורלב: זה אפילו איחור לא אופייני לבירוקרטיה הישראלית.

מנואל טרכטנברג: כמה נתוני רקע על פתיחת שנת הלימודים.

מנואל טרכטנברג: בתשע"א ילמדו 293,000 סטודנטים ב-66 מוסדות שפרושים על פני כל הארץ.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להזכיר לעצמנו, שיש מוסדות אקדמיים מתל חי בצפון ועד אילת בדרום, מכנרת ועד עכו, בכל רחבי הארץ.

מנואל טרכטנברג: אני מזמין אתכם להיכנס לאתר של המל"ג.

מנואל טרכטנברג: יש שם מפה אינטראקטיבית עם כל המוסדות.

מנואל טרכטנברג: טוב לראות את זה.

מנואל טרכטנברג: המספר הזה מהווה גידול של 3.4% לעומת השנה שעברה.

מנואל טרכטנברג: זה שיעור כפול מהגידול באוכלוסייה.

מנואל טרכטנברג: כלומר, אנחנו עדיין מרחיבים את הנגישות.

מנואל טרכטנברג: אלה שנכנסים לשנה א' מהווים 48% מהשנתון, וזה שיא.

מנואל טרכטנברג: האם זה מספיק?

מנואל טרכטנברג: היינו רוצים יותר.

זבולון אורלב: האם זה שיא ישראלי?

מנואל טרכטנברג: זה ישראלי שלנו.

החינוך גדעון סער: אני לא יודע כמה מדינות אחרות בעולם עוברות את המספר הזה.

מנואל טרכטנברג: מעטות עוברות את המספר הזה.

מנואל טרכטנברג: בפעם הבאה אני אביא נתונים.

זבולון אורלב: האם זה כולל גם את המכללות להכשרת מורים.

מנואל טרכטנברג: כן.

מנואל טרכטנברג: הן מכללות אקדמאיות.

מוחמד ברכה: שנתון זה שכבת גיל או בוגרי תיכון.

מנואל טרכטנברג: אני צריך לבדוק את זה.

קריאה: זה נחשב כממוצע לשנתונים של 20-24, שאלה הגילים האופייניים.

זבולון אורלב: כלומר, זה לפי גיל ולא לפי בוגרים תיכון.

זבולון אורלב: זה לא יכול להיות.

מוחמד ברכה: זה גבוה מאוד.

מנואל טרכטנברג: אכן, זה גבוה מאוד.

זבולון אורלב: זה כמעט 100% של מקבלי תעודת בגרות.

החינוך גדעון סער: יש גם מכינות קדם אקדמאיות, שלא דורשות בגרות.

זבולון אורלב: יש גם את האוניברסיטה הפתוחה.

ג'מאל זחאלקה: צריך לספור את מספר הסטודנטים שהגיל שלהם קטן מהגיל הנבדק או גדול יותר מהגיל הנבדק.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו נבדוק את זה בוועדה.

מנואל טרכטנברג: אנחנו מגרדים את הפוטנציאל.

מנואל טרכטנברג: כרגע אין יכולת להגדיל בצורה משמעותית.

זבולון אורלב: יש יכולת – להגדיל את מספר הזכאים לתעודת הבגרות.

מנואל טרכטנברג: צריך להגדיל את הפוטנציאל.

מנואל טרכטנברג: זה בדיוק כך.

מנואל טרכטנברג: ב-20 השנה האחרונות מספר הסטודנטים עלה פי  ארבעה.

זבולון אורלב: בזכות המכללות.

מנואל טרכטנברג: כן.

זבולון אורלב: השאלה היא מה הגידול באוניברסיטאות.

מנואל טרכטנברג: באוניברסיטאות הגידול היה מאוד מתון.

מנואל טרכטנברג: מכאן ואילך לא יהיה גידול כלל במספר הסטודנטים באוניברסיטאות.

מנואל טרכטנברג: הגידול מכאן ואילך יהיה יותר מתון.

מנואל טרכטנברג: זה מה שמתבקש מהנתונים שהצגנו קודם.

זבולון אורלב: אם אתה לא מגדיל באוניברסיטאות אתה לא מקפיא את הפוטנציאל המחקרי, המצוינות.

מנואל טרכטנברג: לא. מה שאנחנו רוצים, זה שההרכב הפנימי באוניברסיטאות ישתנה לטובת פערים גבוהים.

מנואל טרכטנברג: הביטוי המחקרי צריך לבוא לידי ביטוי שם.

ג'מאל זחאלקה: אני חושב, שאי אפשר לעשות מאחורי גבנו את התוכנית הזאת, שמשחילים אותה בצורות שונות ומשונות.

ג'מאל זחאלקה: הדיון הזה מתנהל כמה שנים ואף פעם לא הובא לדיון רציני כאן.

ג'מאל זחאלקה: אני מבקש מיו"ר הוועדה, לבוא ולדון בשאלה: מה רוצות האוניברסיטאות לעשות, במיוחד האוניברסיטה העברית.

ג'מאל זחאלקה: האם היא רוצה להפוך לאוניברסיטה של אליתות ולהזניח את הפריפריה תחת מעטה של מצוינות, כאילו המצוינות היא ברמת אביב ג' ולא בצפון או בדרום?

זבולון אורלב: אני הבנתי, שהיעד האסטרטגי של מדינת ישראל, הוא שהגידול במספר לומדי תואר ראשון יהיה בעיקר במכללות, ובאוניברסיטאות הגידול יהיה בעיקר בלומדים לתואר שני ולתואר שלישי.

ג'מאל זחאלקה: אני הבנתי את זה טוב מאוד.

ג'מאל זחאלקה: תאמין לי, עברית אני מבין.

זבולון אורלב: אז מה הקשר לפריפריה?

ג'מאל זחאלקה: ישנה תוכנית מדוברת, שאני חולק עליה.

ג'מאל זחאלקה: יש כאלה שתומכים בה, ויש כאלה שמתנגדים לה.

ג'מאל זחאלקה: זה נושא מאוד רציני.

ג'מאל זחאלקה: האוניברסיטה העברית רוצה להפוך לאוניברסיטה של אליתות תחת השם של מצוינות, כאשר העמכ'ה ילכו למכללות.

ג'מאל זחאלקה: האם אנחנו רוצים להגיע למצב שבו נמצאת ארצות הברית, שבו יש אוניברסיטאות נחשבות ואוניברסיטאות שלא נחשבות?

ג'מאל זחאלקה: האם אנחנו רוצים את החלוקה הזאת?

ג'מאל זחאלקה: זו שאלה גדולה, וצריך לדון בה כאן.

ג'מאל זחאלקה: יש מומחים, אקדמאים ופרופסורים שחושבים ככה, ויש אחרים שחושבים אחרת.

ג'מאל זחאלקה: אי אפשר לעשות את זה בשקט ובלי דיון רציני.

מנואל טרכטנברג: בוודאי שיש מקום לדיון.

מנואל טרכטנברג: שום דבר לא נעשה בשקט וללא דיון.

ג'מאל זחאלקה: אני מתכוון לדיון אצלנו.

ג'מאל זחאלקה: אתם דנים בכך, אני בטוח.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להוסיף, כי אין שינוי במצב כרגע.

מנואל טרכטנברג: כלומר, במצב המובן שההרכב של הסטודנטים באוניברסיטאות כרגע משתנה רק בשוליים.

מנואל טרכטנברג: לא ידוע לי על שום תוכנית כזו.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להגיד לך את זה במאת אחוזים של ביטחון.

ג'מאל זחאלקה: אנחנו יודעים קצת מתמטיקה.

ג'מאל זחאלקה: גם הקפאה של מספר הסטודנטים באוניברסיטאות והגדלה מסיבית שלהם במכללות זה שינוי.

מנואל טרכטנברג: כן.

מנואל טרכטנברג: זו מדיניות.

ג'מאל זחאלקה: אני מבין שאתם אומרים: אנחנו מקפיאים, סגרנו את השערים.

החינוך גדעון סער: צריך להבין את ההבדלים בחלוקת התפקידים כפי שהיא עד היום.

החינוך גדעון סער: לגיטימי לחשוב לערוך בה שינויים.

החינוך גדעון סער: האוניברסיטאות הן אוניברסיטאות מחקר.

החינוך גדעון סער: מכללות מתמודדות עם הוראה.

החינוך גדעון סער: מפה נגזרים הרבה מאוד דברים.

החינוך גדעון סער: יש הרבה שאלות שעולות מכך.

החינוך גדעון סער: ישנו רעיון, שהתחלנו לדבר עליו: האם יש מקום לסוג שלישי של מוסדות.

החינוך גדעון סער: יש הרבה דברים שאפשר לעשות.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה להעלות נתון מאוד מעניין - אחוז הסטודנטים הלומדים בפריפריה.

מנואל טרכטנברג: בעשרים שנה זה עלה מפחות מ-9% לרבע מכלל הסטודנטים שלומדים בפריפריה.

מנואל טרכטנברג: הגידול המרשים ביותר קרה בצפון.

זבולון אורלב: מדובר בסטודנטים הלומדים בפריפריה, ולא סטודנטים מהפריפריה.

מנואל טרכטנברג: נכון מאוד.

מנואל טרכטנברג: הכוונה היא לסטודנטים הלומדים במוסדות להשכלה גבוהה הנמצאים בפריפריה.

זבולון אורלב: אני לא חושב, שזה הנתון החשוב פה.

מנואל טרכטנברג: אני רוצה לומר כמה אמירות לגבי מדעים וטכנולוגיה.

מנואל טרכטנברג: נשאלנו על כך, ולכן אני מביא את השקף.

מנואל טרכטנברג: מס' הסטודנטים להנדסה ואדריכלות הוכפל ב-5 השנים האחרונות.

מנואל טרכטנברג: שיעור הסטודנטים במדעי הטבע והטכנולוגיה ירד בתחילת העשור בצורה מדאיגה, וחזר כיום ל-13%.

מנואל טרכטנברג: היה גידול של 6% בביו-טכנולוגיה.

מנואל טרכטנברג: בנוסף, יש דעיכה במדעי הרוח, ולכך אנחנו נותנים את הדעת בשורה של תוכניות.

זבולון אורלב: לא ראיתי שום דבר.

מנואל טרכטנברג: בשבוע שעבר ות"ת קיבלה החלטה לצאת לדרך עם תוכנית ללימודי העשרה בכל המוסדות, דוגמת "אבני פינה" באוניברסיטה העברית, לפיה כל סטודנט באוניברסיטה ובמכללה ייקח גם קורסים במקצועות אחרים, בפרט במדעי הרוח.

מנואל טרכטנברג: זה יגדיל בצורה מכרעת את הלימודים במדעי הרוח, לא רק בתוך החוגים אלא לכלל הסטודנטים.

מנואל טרכטנברג: בנוסף, יש 20 מלגות רוטנשטרייך לפוסט דוקטורנטים במדעי הרוח, ויש עוד תוכניות במגירה.

מנואל טרכטנברג: בכל העולם זה נושא מאוד בעייתי.

מנואל טרכטנברג: אני לוקח עלינו את הנושא של חיזוק מדעי הרוח.

מנואל טרכטנברג: לבסוף, אני רוצה לומר כמה אמירות לגבי האתגרים קדימה.

מנואל טרכטנברג: קודם כל, היישום של התוכנית הרב שנתית והקמה של מרכזי מצוינות.

מנואל טרכטנברג: זו עבודה קשה.

מנואל טרכטנברג: זה לא דבר של מה בכך, אבל אנחנו ששים למשימה הזאת.

מנואל טרכטנברג: שנית, השר התייחס לנושא של הסדרת הפנסיה התקציבית.

מנואל טרכטנברג: זו עדיין גיבנת שיושבת עלינו, וצריך לפתור את זה.

מנואל טרכטנברג: דבר שלישי, זה גיבוש הסכם עם הסטודנטים.

מנואל טרכטנברג: דבר רביעי, הוא הגדרת תפקידי המוסדות השונים: מה גבולות הזירה של האוניברסיטאות והמכללות, ואולי סוג שלישי של מוסדות.

מנואל טרכטנברג: בנוסף, הסדרת תנאי העסקה והמחקר של הסגל במכללות.

מנואל טרכטנברג: כיום יש משא ומתן.

מנואל טרכטנברג: לא יכול להיות שיש סגל, שמלמד את רוב הסטודנטים של תואר ראשון ואין הסדרה ברורה בתנאי העסקה והמחקר שלו.

מנואל טרכטנברג: זו עבודה מרובה, אבל אנחנו בתחילתו של מפנה.

מנואל טרכטנברג: יש תקווה.

זבולון אורלב: כפי שאמרתי, בעיני, השכלה גבוהה היא תשתית הכרחית לחוסן הלאומי שלנו.

זבולון אורלב: נקודת התורפה של מדעי הרוח, אדוני השר, מוכרחה להיכנס ליעדים האסטרטגיים שלכם.

זבולון אורלב: כלומר, מציגים תוכנית רב שנתית של פיתוח ההשכלה הגבוהה - ואני  מברך על התוכנית הזו, ראוי לברך ואני בטוח שכל חברי הוועדה יברכו על הדבר הזה .

זבולון אורלב: זה שינוי יסודי ומרענן לעומת העשור האבוד, זה שינוי מוכח, זה שינוי עם עובדות, אבל לא במדעי הרוח.

זבולון אורלב: כל השינוי שנעשה כאן לא נוגע למדעי הרוח.

זבולון אורלב: אני מברך על מרכזי המצוינות.

זבולון אורלב: נבחרו ארבעה תחומים חשובים ומדהימים, אבל אף אחד מהם לא ממדעי הרוח.

החינוך גדעון סער: אלה ארבעה ראשונים.

זבולון אורלב: אני מסכים.

זבולון אורלב: אבל מה המסר?

זבולון אורלב: כולנו מבינים שכשאין רוח הספינה לא נוסעת.

זבולון אורלב: כדי שתהיה רוח צריך ספינה.

זבולון אורלב: מדינת ישראל בנויה על רוח וחומר.

זבולון אורלב: אנחנו לא יכולים להיות בנויים רק על הדברים האלה, שהם חיוניים.

זבולון אורלב: לכן, אדוני השר, אני ממש מפציר בך – ואני יודע מהי גישתך לערכים.

זבולון אורלב: אתה מוביל תוכנית, ולעיתים עומד מול ביקורת קשה, ועומד בה כראוי, ואתה מקבל מאיתנו גיבוי לסוגיה הזאת של ערכים.

זבולון אורלב: אני מדבר על ספרות, היסטוריה ותלמוד - מדעי הרוח הקלאסיים.

זבולון אורלב: זה לא רק העניין שתלמידים ילמדו לימודי יסוד.

זבולון אורלב: אני מדבר על המחקר בהם.

זבולון אורלב: תחשבו על האוניברסיטה העברית לפני עשרות שנים והיום.

זבולון אורלב: פעם מדעי הרוח היו המובילים.

זבולון אורלב: ענקי הרוח שלנו, הרקטורים והנשיאים, כולם באו ממדעי הרוח.

זבולון אורלב: היום יש חשש באוניברסיטה העברית שלא תיפתח מחלקה לספרות עברית.

זבולון אורלב: אני רואה בזה אסון, אסון תרבותי, אסון ערכי, שאסור לנו להשלים איתו.

זבולון אורלב: לדעתי, צריך לעבור פה מקיצוניות לקיצוניות, ולראות איך ניתן בתוכנית של היום לתת לזה איזשהו ביטוי.

זבולון אורלב: זה גם מסר.

זבולון אורלב: זה קשור אולי גם בבונוס שנותנים בבחינת הבגרות.

החינוך גדעון סער: אני רוצה להגיד, שהוצגו כאן עקרונות יסודיים.

החינוך גדעון סער: לא הוצג כאן מכלול העשייה שיש לנו במל"ג-ות"ת.

החינוך גדעון סער: הוצגו הדברים העיקריים.

זבולון אורלב: אני בכל דבר חיפשתי, מה זה יכול לעשות למדעי הרוח, ולא מצאתי.

זבולון אורלב: אין לי מילת ביקורת אלא מילת חיזוק לדברים שהוצגו כאן, אבל עדיין יש כאן דבר חסר, וצריך להכיר שהוא חסר ולהשלים אותו.

זבולון אורלב: אני מעביר את רשות הדיבור לחה"כ מילר.

אלכס מילר: ראשית, אני רוצה לברך את שר החינוך, את המועצה להשכלה גבוהה, כל המוסדות ואת כל מי שמתעסק בתחום האקדמיה במדינת ישראל.

אלכס מילר: אני רוצה, כמובן, גם לברך את הסטודנטים על פתיחת שנת הלימודים, ולאחל להם שנה מוצלחת.

אלכס מילר: אני גם רוצה לברך על התוכנית והרפורמה, שאתם מתחילים ליישם.

אלכס מילר: אני חושב שזה הישג משמעותי.

אלכס מילר: שנים רבות העולם האקדמי מחכה לרפורמה משמעותית.

אלכס מילר: הגיע הזמן שתהיה תוכנית עבודה לכמה שנים קדימה, ולא נתכנס כאן בכל שנה ונדון על תוכנית חומש, כמו שזה היה בעבר.

אלכס מילר: עדיין, מחכה ההסכם עם הסטודנטים.

אלכס מילר: אני פונה למשרד החינוך, למשרד האוצר ולסטודנטים, לגלות גמישות והתחשבות.

אלכס מילר: שנים לא היה הסכם משמעותי מול הגופים שנקבתי בשמם, והגיע הזמן שנראה כאן בגרות מכל הכיוונים ושיהיה הסכם לטווח ארוך.

אלכס מילר: בהמשך לדבריך בנגע למדעי הרוח, אדוני היו"ר, אני רוצה לומר שהנושא עלה לא פעם על סדר יום הוועדה.

אלכס מילר: התחום של מדעי הרוח במוסדות להשכלה גבוהה הגיע למצב של משבר עמוק.

אלכס מילר: אם תהיה תוכנית של דיפרנציאציה בתחומים מסוימים – הפחתה בתקצוב בתחומים בהם יש ביקוש יתר, כמו החוגים של משפטים ורואי חשבון, ובמקביל יהיה מנגנון של מלגות לסטודנטים שיש להם בעיה כלכלית להיכנס למערכת ההשכלה הגבוהה – יהיה ניתן להעביר את התקציב של המסלולים הללו לתחום מדעי הרוח ולהציל אותו.

אלכס מילר: רק לפני כמה ימים היה מקרה בלימודי אפריקה, שנאלצו לנוע בין ארבעה מוסדות.

אלכס מילר: רק על ידי הזרמת תקציב משמעותי לתחומים האלה ניתן יהיה להציל אותם.

אלכס מילר: כמובן שאי אפשר להמציא את התקציב הזה.

אלכס מילר: הוא צריך להגיע ממקום כלשהו.

אלכס מילר: לדעתי, לבוא ולעשות דיפרנציאציה על ידי החלטת הממשלה לפי התחומים שיש להם חשיבות למדינת ישראל, גם בהיבט הכלכלי וגם בהיבט התרבותי, זו תהיה החלטה נכונה.

אלכס מילר: בנוסף, צריך יהיה לקיים מנגנון מלגות, שייתן מענה לסטודנטים שתהיה להם בעיה כלכלית להיכנס לתחומים האלה.

אלכס מילר: בנוסף, אני חושב שאנחנו בוועדת החינוך, במועצה להשכלה גבוהה ובמשרדים השונים, צריכים לחשוב על הליך האקדמיזציה בשנים האחרונות, שהגיע לממדים מטורפים.

אלכס מילר: לא חסרים לנו אנשים איכותיים, ולא בכל דבר צריך לדרוש תואר ראשון.

אלכס מילר: פעם אפשר היה להיכנס לעבוד בגופים ממשלתיים ואחרים רק עם תעודת בגרות או השכלה של הנדסאים או טכנאים.

אלכס מילר: היום בכל מקום עבודה ישנה דרישה לתואר ראשון.

אלכס מילר: תואר ראשון היום הופך להיות כמו תעודת בגרות.

אלכס מילר: אני חושב, שזו שגיאה מאוד גדולה.

אלכס מילר: אנחנו צריכים לחזק גם את המערך של ההכשרה הטכנולוגית.

אלכס מילר: צריכה להיות סינרגיה בין המערכת להשכלה גבוהה ובין ההכשרה הטכנולוגית.

אלכס מילר: לדעתי, זה האתגר הבא שלנו.

אלכס מילר: אני מאחל הצלחה למערכת ההשכלה הגבוהה, לכל אנשי האקדמיה והסטודנטים בשנה האקדמית הקרובה.

זבולון אורלב: חה"כ ברכה ביקש לומר דברים קצרים, כיוון שהוא הולך לנהל ישיבה.

מוחמד ברכה: אני רוצה לנצל את הבמה החשובה הזו, כדי לברך את ציבור הסגל האקדמי והסטודנטים לרגל שנת הלימודים.

מוחמד ברכה: אני גם מברך את כבוד שר החינוך והמועצה להשכלה גבוהה והעומדים בראשה, על המאמץ המיוחד שנעשה בתוכנית הזו.

מוחמד ברכה: אני חושב, שזו תוכנית חשובה.

מוחמד ברכה: יש נושאים שצריך לדון בהם ולהעיר הערות עליהם, אבל הכיוון הוא חשוב וראוי.

מוחמד ברכה: לצד המגמה שבאה בדוח על דגש על הפריפריה הגיאוגרפית והחברתית, שהיא חשובה וצריך לחזק ולמנף אותה עוד יותר, אני רוצה להתחבר לדבריו של היו"ר בנוגע למדעי הרוח.

מוחמד ברכה: כלומר, המינוף או הדגש צריך להיות גם בהרכב האנושי וגם בהרכב התוכני של תוכנית הלימודים, במיוחד שתחום מדעי הרוח לא משתלב עם תפיסת הביזניס, שנכנס עכשיו לחיים האקדמאיים.

מוחמד ברכה: אני רוצה להפנות את תשומת לבכם ראשי המועצה להשכלה הגבוהה וכבוד השר, לעצם העובדה המספרית הפשוטה: מספר הסטודנטים הערביים הלומדים בחו"ל הוא יותר מאלה הלומדים באוניברסיטאות בישראל.

זבולון אורלב: מאיפה הנתון הזה.

החינוך גדעון סער: אם אתה יכול, תגיד למה זה כך לפי דעתך.

מוחמד ברכה: זה נושא ארוך.

מוחמד ברכה: אם היו"ר לא יתנגד, אפשר יהיה להקדיש לזה דיון או חלק מדיון.

יהודית גידלי: האם הם לומדים במדינות בהן השפה היא ערבית?

מוחמד ברכה: יש בין 16,000-18,000 סטודנטים ערבים הלומדים בחו"ל.

מוחמד ברכה: מתוכם 8,000-9,000 לומדים בירדן.

מוחמד ברכה: דווקא אלה שלומדים מקצועות רפואה וכו' הם משתלבים מהר ומצליחים במבחני הקבלה לרפואה.

מוחמד ברכה: כלומר, רמת הלימודים היא גבוהה מאוד.

מוחמד ברכה: מחציתם לומדים באירופה, שם שפת הלימודים היא לא ערבית.

מוחמד ברכה: אני חושב, שזה דבר שצריך לתת עליו את הדעת.

מוחמד ברכה: אני יכול לציין לחיוב, שהשנה התחילה לפעול המכללה האקדמית בנצרת.

מוחמד ברכה: אתם נתתם אפשרות לתת שני תארים: תקשורת וכימיה.

מוחמד ברכה: זה חשוב.

מוחמד ברכה: לא אהבתי את ההתניה, שאתם נותנים את האישור בתנאי שאתה לא משתתפים בתקצוב.

החינוך גדעון סער: זו לא התניה, זה אושר כמוסד לא מתוקצב.

מוחמד ברכה: לפי התפיסה של לתת דגש על הפריפריה היה אפשר שחלק יופנה לשם.

מוחמד ברכה: אני חושב, שאת השנה הזו המכללה תעבור בהצלחה.

זבולון אורלב: האם זה שייך למרכז האקדמי כרמל?

החינוך גדעון סער: לא, זה גוף עצמאי.

מוחמד ברכה: אני חושב, שצריך לחזק את המגמה הזו.

מוחמד ברכה: זה מתבקש גם מתוך התפיסה שאתם הצגתם כאן.

מוחמד ברכה: אני מתנצל שאני לא אוכל לשמוע את התשובות.

זבולון אורלב: הנתון של 2930,000 כולל גם את הסטודנטים החוץ תקציביים, כ-30,000 מתוכם.

זבולון אורלב: כלומר, הם ממנים מימון ריאלי את שכר הלימוד.

זבולון אורלב: נמצא איתנו מי שעתיד להיבחר כיו"ר התאחדות הסטודנטים, איציק שמולי.

זבולון אורלב: אנחנו מברכים אותך.

זבולון אורלב: יו"ר ההתאחדות תמיד היה בן בית בתוך הוועדה, גם אצל יו"ר הוועדה וגם אצל שר החינוך וראשי המל"ר.

זבולון אורלב: כמו שראית ברשימת האתגרים קדימה – ואני לא יודע איך השר התיר, שהוא יכתוב "אתגרים קדימה" במצגת.

החינוך גדעון סער: יש ליו"ר ות"ת חופש אקדמי.

זבולון אורלב: שם ראית שיש התעניינות לגבי ההסדר עם הסטודנטים, שעדין לא הוסדר.

זבולון אורלב: מן העיתונות למדנו, שלו הסטודנטים היו נכנסים לתוך ההסדר היתה לזה השפעה מאוד משמעותית גם לגבי הגידול בתקציב הרב שנתי ולא רק בגידול בשכר הלימוד.

זבולון אורלב: זה היה מביא כסף נוסף, שכולם רוצים אותו.

איציק שמולי: אני לא יכול שלא להתחיל גם כן בדברי ברכה.

איציק שמולי: לא בכל יום מערכת ההשכלה הגבוהה  מקבלת כזו תוספת תקציבית משמעותית.

איציק שמולי: חייבים לומר מילה טובה גם לשר החינוך, יו"ר הות"ת ומשרד האוצר, שגילה רגישות מיוחדת להירתם לטובת המצב אליו נקלעה מערכת ההשכלה הגבוהה.

איציק שמולי: צריך להבין, שהשותפות הזו שנוצרה עם הסטודנטים היא בראש ובראשונה אינטרס עליון גם שלנו.

איציק שמולי: מעניינם של הסטודנטים כל מה שקורה מאחורי שערי האקדמיה, החל מעניין התקצוב ועד עניין מחיר הקפה בעגלה.

איציק שמולי: מן הטעם הזה אני אמשיך לשמר את השותפות ואת היחסים הטובים שנוצרו עם הות"ת, משרד האוצר ומשרד החינוך.

איציק שמולי: אני מקווה, שזה יבשיל לכניסה מחודשת למשא ומתן, שתענה גם על צרכים נוספים, שבינתיים מצאו את ביטויים במידה לא מספקת מהצד שלנו כסטודנטים.

איציק שמולי: אני אתן שתיים-שלוש דוגמאות כדי לסבר את האוזן.

איציק שמולי: עדיין חסרה בשורה לסטודנטים בכל הקשור לתקציבי הרווחה: עניין התחבורה, עניין הדיור, שעולה כל יום לכותרות.

איציק שמולי: צריך גם שם לתת מענה מסוים לסטודנטים.

איציק שמולי: כך גם עניין המלגות.

איציק שמולי: את המילה נגישות לצד מצוינות, שעלתה פה מספר פעמים בדיון, חשוב לגבות גם במערך מלגות מקיף, שבאמת יאפשר לכל אחד ואחת להיכנס לשערי ההשכלה הגבוהה.

איציק שמולי: אני רוצה להדגיש, שאנחנו כהתאחדות מאוד מעוניינים לשר את כל מה שקשור באיכות ההוראה, לצד הצורך של המערכת האקדמית להשתפר בתחום הזה של המחקר.

איציק שמולי: אנחנו חושבים, שלא נעשה די עד היום.

איציק שמולי: אני מקווה, שיו"ר ות"ת כן יביא בשורה בעניין של איכות ההוראה.

איציק שמולי: לגבי העניין של ההגדרה המוסדית בין אוניברסיטאות ומכללות.

איציק שמולי: אני לא בטוח שבאמת אפשר לעשות את ההפרדה הזאת.

איציק שמולי: אחרי הכל ההוראה והמחקר קשורים בטבורם.

איציק שמולי: אני לא בתוך שנכון יהיה להפריד בין אוניברסיטאות מחקר למכללות, שעיקר עניינם יהיה בהוראה.

איציק שמולי: אני מניח, שהדיון הזה עוד יובא בפני הוועדה.

החינוך גדעון סער: בוא נדייק.

החינוך גדעון סער: זה המצב הקיים.

החינוך גדעון סער: מה יהיה?

החינוך גדעון סער: אנחנו עוד לא יודעים.

איציק שמולי: אני לא זוכר שעד היום נאמר למכללה שהיא לא יכולה לעסוק במחקר, ולאוניברסיטה שהיא לא עוסקת בהוראה.

איציק שמולי: גם אם זה המצב, צריך להגדיר את זה בצורה מפורשת.

איציק שמולי: הנקודה האחרונה אליה אני רוצה להתייחס זה העניין של השקיפות, הבקרה והייצוג של הסטודנטים במוקדי קבלת ההחלטות.

איציק שמולי: אם מתייחסים אלינו כשותפים שווים החל ממחר בבוקר או מהיום שבו ניכנס למשא ומתן ונחתום עם ראשי האקדמיה, האוצר והחינוך, זה אומר שהסטודנטים צריכים להיות בכל מוקדי קבלת ההחלטות בצורה משמעותית ולא רק בצורה סמלית.

איציק שמולי: אני מכיר ומוקיר את כל הצעדים שנעשו על ידי יו"ר הות"ת ושר החינוך בכל הנוגע לשיפור השקיפות והבקרה על המוסדות האקדמיים.

איציק שמולי: אני חושב, שאלה צעדים הכרחיים, אך אין בהם די.

איציק שמולי: היום כאשר אני נכנס לאתרי האינטרנט של אוניברסיטאות בחו"ל אני יכול לדעת את פירוט התקציב בצורה מפורטת.

איציק שמולי: לשם אנחנו צריכים לשאוף.

איציק שמולי: אם אוורווד ופרינסטון יכולות לעשות את זה, גם האוניברסיטאות שלנו יכולות.

איציק שמולי: אני יודע, שזה מספיק חשוב ליו"ר הות"ת ושר החינוך.

איציק שמולי: אני מקווה, שגם את היעד הזה נצליח לקדם.

איציק שמולי: אני אסיים בדברי ברכה.

איציק שמולי: אני חושב, שהבשורה שהבאתם למערכת ההשכלה הגבוהה היא באמת חסר תקדים.

איציק שמולי: אני מברך אתכם על זה.

איציק שמולי: אני מייחל להמשך השותפות שלנו.

איציק שמולי: אני בטוח, שיחד נוכל להמשיך להצעיד את המערכת קדימה.

יותם ברום: רציתי לשאול שאלה לגבי הנתונים שהוצגו כאן.

יותם ברום: שר החינוך הכריז בעבר על מעבר המכללות לות"ת, ועל הגדלת התקציב של המכללות.

יותם ברום: היום לא הציגו שום נתון לגבי העניין הזה.

יותם ברום: מדברים על הגדלה משמעותית של תקציבים, אבל המכללות לחינוך לא מתוקצבות.

יותם ברום: אם אנחנו רוצים שאותם דברים יבואו לידי ביטויי, חייבים לתקצב את המכללות ולהגדיר זאת בסעיפים תקציביים.

זבולון אורלב: אני מודיע לך, ושר החינוך יודע זאת, שוועדת החינוך תקיים על כל הסוגיה הזאת דיון נפרד.

זבולון אורלב: זה נושא מאוד מרכזי.

זבולון אורלב: אם שר החינוך ירצה בסוף הדברים להתייחס, הוא יתייחס.

זבולון אורלב: מעבר לזה, אני אומר לך כבר היום שיתקיים על זה דיון מאוד רציני.

זבולון אורלב: פרופ' בן צבי, נשיאת מכללת הדסה בירושלים, בבקשה.

נאוה בן צבי: כולם מדברים על הרוח החדשה, ואני אוהבת רוח.

נאוה בן צבי: רוח חדשה היא חשובה,  אבל מה שחשוב בה זה לא רק הכסף.

נאוה בן צבי: הגדלה של התקציב היא טובה, ותיכף אני אגיד כמה זה טוב לנו.

נאוה בן צבי: מעבר לזה, יש פה תפיסה, שמבינה שיש דרכים שונות ליצור עם משכיל.

נאוה בן צבי: המטרה שלנו היא ליצור עם משכיל, בעל מקצועות טובים, שיוכל להחליט שהוא רוצה חינוך גבוה עם הרבה מחקר.

נאוה בן צבי: בשיחות עם ות"ת, מל"ג ומשרד החינוך הבנו, שאנחנו במכללות נקבל העצמה.

נאוה בן צבי: אני רוצה להגיד בצורה ברורה, שאם אנחנו לא נהיה מצוינים אין לנו תקנה.

נאוה בן צבי: זה שיש הרבה מכללות זה חשוב.

נאוה בן צבי: אנחנו רוצים שאנשים ילמדו מקצועות אקדמיים.

נאוה בן צבי: אם לא נהיה מצוינים במדינה שלנו, יש לנו בעיה.

נאוה בן צבי: יותר ויותר בוגרי מכללות מגיעים לחינוך הגבוה המחקרי, לכל מוסד שישנו.

נאוה בן צבי: יותר ויותר בוגרי מכללות מקבלים מלגות, כמו מלגות המר שניתנות רק לבוגרי מכללות שלומדים לתארים מתקדמים.

נאוה בן צבי: הן מצוינות, הן מחזקות, הן אומרות: "אתם טובים".

נאוה בן צבי: בפעם ראשונה גם מלגת עזריאלי ניתנה גם לבוגר מכללה.

נאוה בן צבי: אני לא חושבת שיש דיכוטומיה בין השניים, אבל מי שלומד במכללה צריך לקבל חינוך מצוין בתחומו.

נאוה בן צבי: אחת הבעיות האמיתיות, היא איך אנחנו מקדמים את הסגל במכללות.

נאוה בן צבי: זה נחמד שאומרים: "תעשו מחקר, תהיו חלק ממחקר", אבל צריך להבין מה המטרה העיקרית.

נאוה בן צבי: כאשר יש מטרות, צריכים להיות גם אינדיקטורים, שיראו לנו איך מגיעים להצלחה טובה.

נאוה בן צבי: יש לנו הזדמנות פז במדינת ישראל, עם היקף כל כך גבוה של מוסדות שאינם מחקריים, לשקול מה זה אומר אדם שמסוגל היטב להיות בסגל אקדמי העוסק בהכשרה לתואר ראשון.

נאוה בן צבי: זו לא רק מומחיות, כמו שהיתה לי כשהייתי מאוד צעירה, בנושאים כימיים מסוימים.

נאוה בן צבי: זה איך אנחנו יודעים לתרגם נכון תפיסות עולם, איך אנחנו יכולים להבין מה זה מקצועות.

נאוה בן צבי: כמו כולם, גם אני רוצה לברך על מה שאנחנו מקבלים עכשיו בהנהגה שלנו.

נאוה בן צבי: יחד עם זה, אני רוצה להזכיר שאפשר להחזיר מדענים גם אלינו.

נאוה בן צבי: חשוב לפתח הסתכלות מיקרו ומאקרו על הפיתוח שלנו ועל החיבור עם האוניברסיטאות.

נאוה בן צבי: לא ייתכן, שכאשר בעיתונות מראיינים אנשים בכירים מהאוניברסיטאות – והאוניברסיטה זה הבית שלי – הדברים שהם אומרים הם זלזול קשה בתוצר של המכללות.

נאוה בן צבי: אני חושבת שזה לא מוצדק, למרות שאנחנו צריכים לעבוד קשה כדי להיות טובים באמת.

זבולון אורלב: ד"ר דניאל מישורי, מנכ"ל הפורום המתאם של ארגוני הסגל האקדמי הזוטר.

דניאל מישורי: אני, כאמור, מנכ"ל הפורום המתאם של הסגל האקדמי הזוטר, שהם נפגעי ה"עשור האבוד".

דניאל מישורי: הם השחקנים שלא דיברו עליהם במצגת, למרות שאפשר היה לנחש שאולי הם מתחבאים מאחורי חלק מהסעיפים.

דניאל מישורי: זה נכון שרוח חדשה נושבת, וזה ממלא את כולנו תקווה.

דניאל מישורי: חיכינו לדיון הזה הרבה זמן, אבל שתי קבוצות משמעותיות נשמטו מתוך הסגל הזוטר: מתרגלים או תלמידי מחקר, סטודנטים לתארים מתקדמים, ומהצד השני הסגל האקדמי העראי – מורים מן החוץ, עמיתי הוראה, שנושאים כיום בחלק נכבד, כמחצית, ממטלות ההוראה באוניברסיטאות ויותר מכך במכללות.

דניאל מישורי: מעמדם לא מוסדר לגמרי.

דניאל מישורי: מעמדם מוסדר חלקית בהסכם שנחתם בשנת 2008, שנותן להם באוניברסיטאות בלבד מעמד מבחינת תנאי עבודה בלבד.

דניאל מישורי: הסכם 2008 לא מסדיר את מעמדם במוסדות להשכלה גבוהה.

דניאל מישורי: כיום אין קשר בין מסלול עמיתי הוראה והמורים מן החוץ, לבין הסגל האקדמי הבכיר.

דניאל מישורי: נפגשנו עם פרופ' טרכנטנברג בנושא.

דניאל מישורי: אנחנו מסיימים עכשיו עבודה גדולה, שטרחנו כל הקיץ על הכנתה – תוכנית איך לחבר את הסגל שלנו עם מה שות"ת מכנים – ובצדק – סגל אקדמי.

דניאל מישורי: כיום אנחנו סגל אקדמי, שלא נחשב סגל אקדמי, עם כל האבסורד שבדבר.

דניאל מישורי: העיקרון צריך להיות אינטגרציה שלנו ושל הסגל הזוטר עם הסגל האקדמי.

דניאל מישורי: כלומר, לייצר מערכת אחת מאוחדת, חיבור לסגל הבכיר במסלולים שונים.

דניאל מישורי: כיוון שאני מניח שהרפורמה היא בשלבים, אני מבקש שהדיון בקבוצות שאני מייצג יגיע בקרוב.

זבולון אורלב: פרופ' יהלום, המשנה ליו"ר המועצה המתאמת של הסגל האקדמי, בבקשה.

יהלום: אמר כאן שר החינוך דברים, שהייתי חייב להגיב עליהם.

יהלום: במכללות, אותם מוסדות שלא מתוקצב בהם מחקר, יש הרבה מאוד מחקר, גם בכמות וגם באיכות.

יהלום: אם תרשה לנו, אנחנו נשמח באחת הישיבות של ועדת החינוך להציג מצגת בנושא, כדי להביא את הנושא בפני החברים.

זבולון אורלב: אנחנו לא צריכים להיות הראשונים.

זבולון אורלב: אני מציג, שקודם כל תציגו את הדברים בפני שר החינוך, יו"ר הות"ת, סגן ראש המל"ג, מנכ"ל המל"ג.

יהלום: הצגנו אותם.

יהלום: האמן לי, שעשינו זאת.

זבולון אורלב: אם אני מבין נכון, מה שהעיר השר הוא שהמכללות מתוקצבות פר הוראה ולא פר מחקר, ואילו האוניברסיטאות מתוקצבות פר הוראה ופר מחקר.

זבולון אורלב: יש חופש אקדמי במדינת ישראל.

זבולון אורלב: אי אפשר לקבל תקציב מחקר ולא לחקור, אבל אפשר לא לקבל תקציב מחקר ולחקור.

יהלום: זה קצת לא צודק, אבל זה יכול להיות.

זבולון אורלב: יש קרנות.

זבולון אורלב: האם מישהו מונע מסגל אקדמי לקדם מחקר, להגיש פנייה ולקבל מענק מחקר?

יהלום: יש הרבה מניעות, ואני אשמח להרחיב את הדיבור על זה.

זבולון אורלב: אני מסכים, שתחזור על המשפט האחרון שלך, כי השר יצא קודם.

יהלום: אני אחזור עליו: במכללות במדינת ישראל מתבצע הרבה מאוד מחקר, גם בכמות וגם באיכות.

יהלום: כמו שאמרתי, אנחנו נשמח להציג מצגת בנושא בוועדה.

יהלום: הנקודה השנייה קשורה לסטודנטים הלא מתוקצבים.

יהלום: הסטודנטים הלא מתוקצבים הם לא רק במכללות פרטיות.

יהלום: יש הרבה מוסדות ציבוריים, שיש בהם מספר גדול של סטודנטים לא מתוקצבים.

יהלום: זה משפיע לא טוב על ההתנהלות של המוסד.

יהלום: אני מבקש, שגם הנושא הזה יילקח בחשבון ויימצא לו פתרון.

זבולון אורלב: כלומר, אתה מדבר על המכללות המתוקצבות.

החינוך גדעון סער: הן יכולות להעלות בלי סוף את מספר הסטודנטים שלהם, ולהגיד: "יש לנו סטודנטים לא מתוקצבים".

זבולון אורלב: לזה הוא מתכוון.

זבולון אורלב: אני מבין גם, שהם משלמים שכר לימוד כמו כל יתר הסטודנטים.

זבולון אורלב: אני מכיר את הסיפור שרצו לתת ואוצ'ר לכל סטודנט.

זבולון אורלב: חה"כ וילף, בבקשה.

עינת וילף: תודה רבה על ההצגה.

עינת וילף: ברכות על הכיוון.

עינת וילף: יש לי כמה שאלות לגבי דברים, שהייתי רוצה שיובהרו בעתיד.

עינת וילף: לגבי הנתונים – הייתי רוצה שחלק מהדברים יוצגו תוך ראייה השוואתית.

עינת וילף: עשיתי בדיקה מהירה, ומצאתי כי ב-OECD נכתב כי 28% סטודנטים מכל קבוצת גיל נכנסים להשכלה הגבוהה.

עינת וילף: אנחנו מדברים על 48%.

עינת וילף: הייתי רוצה שהנתונים יהיו ברי השוואה.

עינת וילף: בנוגע לסגל שפורש – האם מדובר באנשים המגיעים לגיל 67-68?

עינת וילף: אני מבינה, שכל נושא הפנסיה הוא מורכב ובעייתי.

עינת וילף: נשמח לראות מבחינת התקציב לעתיד, כמה נבלע על ידי הסדרי פנסיה וכמה באמת יקדם דברים חדשים, סגל צעיר ומחקר חדש.

עינת וילף: בנוגע למבנה הניהול של האוניברסיטאות – זה עלה הרבה בתקשורת.

עינת וילף: עלו הרבה שאלות סביב בורדים, כניסת אנשי עסקים, מאבקים אישיים.

עינת וילף: ידוע, שבעבר באותו "עשור אבוד" האוצר ביקש לייבש את האוניברסיטאות כדי להביא שינויים במנגנוני הניהול שלהם.

החינוך גדעון סער: השינויים האלה קרו.

החינוך גדעון סער: ועדת מלץ יושמה.

עינת וילף: אז אני רוצה לשמוע, מה כן ומה לא, מה מהבעיות שאנחנו מדברים עליהן עכשיו הן בעיות שלא חשבו עליהן מראש.

עינת וילף: בנוגע למדעי הרוח – בזמנו הוצג רעיון שאני מאוד אהבתי – לימודי מדעי הרוח חובה.

עינת וילף: דובר על שנה נוספת.

עינת וילף: אשמח לשמוע איפה זה עומד.

עינת וילף: בנוגע לאוכלוסיית החרדים והערבים – אלה אוכלוסיות, שיש הבדלים אדירים מבחינת הגישה שלהן להשכלה גבוהה.

עינת וילף: אני רוצה לדעת מהי החשיבה בנושאים האלה.

עינת וילף: תודה רבה, וברכות.

זבולון אורלב: כבוד השר, בבקשה.

החינוך גדעון סער: לחלק מהנקודות אני אתייחס, ולמה שאני לא אתייחס יתייחס יו"ר ות"ת.

החינוך גדעון סער: ביקשתי שהוא יתייחס לנושא של מדעי הרוח.

החינוך גדעון סער: נושא הסטודנטים – אני אתייחס לדברים שנאמרו על ידי יו"ר התאחדות הסטודנטים המיועד.

החינוך גדעון סער: אני מבין, שעוד 6 ימים אתה מתמודד.

זבולון אורלב: אמרו לי שהתוצאות ידועות מראש.

החינוך גדעון סער: אם כן, צפינו מראש את התוצאות.

החינוך גדעון סער: אם לא, הכישלון לא שלנו.

החינוך גדעון סער: אנחנו עבדנו במרץ.

החינוך גדעון סער: מאוד רצינו להגיע להסכם עם ציבור הסטודנטים.

החינוך גדעון סער: אני רוצה להזכיר, שיש לנו הסכם אחד עם ציבור הסטודנטים, וזה ההסכם מחודש מרץ השנה.

החינוך גדעון סער: עמדנו בו, גם בהחזר כספי מסוים – היתה תביעה של הסטודנטים הרבה מאוד זמן -  בלי תלות בהגעה להסדר הקבוע.

החינוך גדעון סער: עמדנו גם באמירה שלנו, שאם לא נגיע להסדר עם הסטודנטים לא נעלה באופן חד צדדי את שכר הלימוד.

החינוך גדעון סער: יחד עם זאת, אני רוצה לומר בצורה כנה שלא נכנסנו לחילופי האשמות מתוך ראייה שהמהלך שנדון בין הצדדים היה מהלך כל כך גדול, גם מבחינת המשמעות שלו וגם מבחינת היקף הנושאים שנדונו בו, ויכול להיות שקשה היה מאוד היה בטווח הזמן, שהושפע מהמועד של פתיחת שנת הלימודים האקדמית ושל התקציב הדו שנתי, להגיע אליו.

החינוך גדעון סער: הסטודנטים רצו להגיע לרמת ספציפיקציה מאוד גבוהה.

החינוך גדעון סער: אחרי שייבחר יו"ר חדש אנחנו נעשה בתוך המדינה, ביחד עם האוצר, את ההיערכות שלנו לשיחות.

החינוך גדעון סער: אני מקווה, שבתחילת שנת 2011 אנחנו נתחיל בחידוש אינטנסיבי של שיחות.

החינוך גדעון סער: זאת הכוונה שלנו, וכבר דיברנו על כך עם נציגי הסטודנטים.

החינוך גדעון סער: חשוב לטווח הארוך, מבחינת האופק של ההשכלה הגבוהה, שנצליח להגיע להסדר עם ציבור הסטודנטים.

החינוך גדעון סער: הציג היו"ר המיועד שורת דברים, שאת כולם הייתי מגדיר תחת תביעות של הסטודנטים או דרישות לגיטימיות של ציבור הסטודנטים: תקציבי רווחה, מלגות, שיפור באיכות ההוראה, שאנו חותרים אליו ללא תלות, נושא של ייצוג סטודנטים במוקדי קבלת החלטות, נושא של שקיפות וכו'.

החינוך גדעון סער: בוודאי שלכל צד יש תביעות, אבל בסוף צריך להתכנס למבנה של שותפות.

החינוך גדעון סער: אני רוצה לומר, שמתוך הנתונים המצביעים על היקף הלומדים במדינת ישראל והפרופורציה של בוגרי התיכון לעומת היקף הלומדים בהשכלה האקדמית, די ברור ששכר הלימוד במדינת ישראל הוא לא חסם להשכלה גבוהה.

החינוך גדעון סער: צריך להבין את הנקודה הזאת.

החינוך גדעון סער: לפי דעתי, זה עולה מהנתונים.

החינוך גדעון סער: חה"כ ברכה העלה נושא, שמטריד אותנו ואנחנו עוסקים בו.

החינוך גדעון סער: היינו רוצים שילמדו יותר כאן.

החינוך גדעון סער: חלק מהעניין של יותר מכסות מתוקצבות באוכלוסייה הערבית בא מאותו מקום.

החינוך גדעון סער: ייתכן שצריך לקיים דיון יותר רחב על כך.

החינוך גדעון סער: התייחסו איציק שמולי ונציג המכללות, לנושא של תפקידי מכללות ואוניברסיטאות.

החינוך גדעון סער: אני רוצה להגיד בצורה די ברורה, שבעיני אין פרות קדושות, אין דברים שעליהם אי אפשר לדבר או לפתוח בדיון.

החינוך גדעון סער: אנחנו חושבים, שמכללות קיבלו תפקיד בנושא של מרכזי מצוינות.

החינוך גדעון סער: יחד עם זאת, יש מצב קיים מבחינת התפקיד היסודי: מי עוסק במחקר היום במדינת ישראל.

החינוך גדעון סער: זה די ברור.

החינוך גדעון סער: אנחנו רוצים להיכנס לבחינה של מכלול השאלות האלה, כולל האפשרות שיהיה סוג שלישי של מוסד בין מכללות ובין אוניברסיטאות.

החינוך גדעון סער: כל אלה דברים שנצטרך לדון בהם בשקט, מתוך ראייה ארוכת טווח,  בזהירות ובתבונה.

החינוך גדעון סער: נגעו בנושא, שיש סטודנטים לא מתוקצבים.

החינוך גדעון סער: תמיד אפשר להגיע לסטודנטים לא מתוקצבים.

החינוך גדעון סער: פשוט מגדילים את מספר הסטודנטים.

החינוך גדעון סער: מאחר שהם לא מתוקצבים נוצר גם עומס.

החינוך גדעון סער: מאחר ומגיע אליהם תשלום ממקור אחד ולא גם מהמדינה, אז בהכרח איכות ההוראה תיפגע.

החינוך גדעון סער: אם מסתכלים לאן הלכו תוספות המכסות, רואים שהן הלכו למכללות.

החינוך גדעון סער: כלומר, אנחנו פועלים בכיוון הזה.

החינוך גדעון סער: אפשר לצפות, אבל זה לא יהיה ריאלי, שנוכל לתת מענה לכל מספר סטודנטים שנוסף על ידי המכללות באופן שהוא לא מתוכנן בצורה מרוכזת על ידי ות"ת.

החינוך גדעון סער: העלה יו"ר אגודת הסטודנטים בסמינר הקיבוצים, יותם, את הנושא של המכללות לעובדי הוראה.

החינוך גדעון סער: אני רוצה לומר בצורה מאוד ברורה, כי אני רואה חשיבות מאוד גדולה ותפקיד גדל של המכללות להוראה.

החינוך גדעון סער: הן גם עברו שחיקה.

החינוך גדעון סער: דיברנו על השחיקה שהיתה במערכת להשכלה גבוהה, על אחת כמה וכמה זה קרה במכללות להוראה.

החינוך גדעון סער: צריך להבין, שמשם יוצאים מורי ישראל.

החינוך גדעון סער: זה מקום שצריך לקבל מקום מרכזי.

החינוך גדעון סער: לפני שבוע-שבועיים היתה לנו ישיבה עם נשיאי המכללות להוראה, בהשתתפות מנכ"ל מל"ג ומנכ"ל משרד החינוך.

החינוך גדעון סער: העברנו תוספות תקציביות צנועות, אבל בכל זאת משמעותיות בהתחשב במצוקה השוטפת שיש למכללות, וזאת לאחר שישבנו עם האוצר בנושא הזה.

החינוך גדעון סער: אדוני היו"ר, אנחנו נוביל את המהלך של מעבר המכללות לאחריות תקציבית של ות"ת.

החינוך גדעון סער: זה דבר חיוני בראיית עתיד פיתוח עובדי ההוראה במדינת ישראל.

החינוך גדעון סער: זה נושא שנדון עם הסטודנטים, והוא גם הוזכר בתוכנית עליה חתמנו עם האוצר.

החינוך גדעון סער: אנחנו רוצים להתקדם בנושא הזה.

החינוך גדעון סער: בישיבה שהתקיימה אצלי ביקשתי, שתוך חודש ימים יתפרסמו הקריטריונים למעבר המכללות לאחריות תקציבית של ות"ת, אחרי שיעבדו על כך מנכ"ל מל"ג ומנכ"ל משרד החינוך.

החינוך גדעון סער: באמת הוועדה צריכה לקיים על כך דיון רחב.

החינוך גדעון סער: חייב להיות כאן מהלך משמעותי, שישדרג את תהליכי הכשרת המורים במדינת ישראל.

החינוך גדעון סער: לפי דעתי, זה דבר חשוב בצורה בלתי רגילה.

החינוך גדעון סער: בנוגע לסגל הזוטר – יתייחס יו"ר ות"ת.

החינוך גדעון סער: כך גם לנושא הנתונים, הפנסיה ומבנה הניהול.

החינוך גדעון סער: אני יכול לומר במילה אחת, כי מבנה הניהול כבר יושם בדוח מלץ.

החינוך גדעון סער: היום אנחנו חיים במציאות עם מבנה ניהולי שונה.

החינוך גדעון סער: לסיכום - עולות מהשטח הרבה טענות, הרבה בעיות, הרבה נקודות, שהוזנחו הרבה מאוד זמן.

החינוך גדעון סער: אנחנו מודעים לזה שעולים הרבה סימני שאלה.יש גם הרבה נקודות, שלא נגענו בהן היום ושהן בעיות אמיתיות.

החינוך גדעון סער: אנחנו מבקשים מכל השותפים של מערכת ההשכלה הגבוהה: אנשי סגל זוטר ובכיר, אוניברסיטאות, מכללות מתוקצבות ולא מתוקצבות, סטודנטים ומשרד האוצר -  תנו לנו הזדמנות, תנו לנו צ'אנס להמשיך את המהלך הזה, כי טמון בו סיכוי.

החינוך גדעון סער: תנו לנו כתף, כי העבודה אחרי כל השנים הללו תהיה עבודה מאוד קשה.

החינוך גדעון סער: קשה  לצפות לתוצאות בתהליך של יום, חודש ואפילו שנה, אבל אנחנו נחושים לעבוד קשה.

מנואל טרכטנברג: יש לנו עבודה מרובה מאוד.

מנואל טרכטנברג: קשה לתאר, כמה אנחנו מודעים לדברים האלה.

מנואל טרכטנברג: לגבי מדעי הרוח – אנחנו נקדם את זה.

מנואל טרכטנברג: אני מתחייב אישית, שאנחנו נקדם את זה.

מנואל טרכטנברג: האם נמצא את הפתרונות?

מנואל טרכטנברג: לא ברור.

מנואל טרכטנברג: זה נושא סבוך מאוד.

מנואל טרכטנברג: אני לא בטוח, שיש לנו את המפתח כדי לפתוח את השער.

מנואל טרכטנברג: מבחינת הנכונות והמודעות, יש לנו.

מנואל טרכטנברג: לגבי הסגל הזוטר – אנחנו מצפים לנייר שהם כתבו.

זבולון אורלב: נציג הסגל הזוטר הלך.

זבולון אורלב: אני פוטר אותך מהתשובה.

מנואל טרכטנברג: לגבי מכסות לסטודנטים במכללות – מכסות זה תקציב.

מנואל טרכטנברג: בסופו של יום התקציב התוספתי למכללות יהיה יותר מפרופורציונאלי למה שיש להם כיום.

מנואל טרכטנברג: כלומר, כמה ילך מסך התקציב למכללות יגדל באחוזים.

מנואל טרכטנברג: זו הנקודה החשובה.

מנואל טרכטנברג: לגבי הנתונים – יש בעיה בגלל הצבא.

מנואל טרכטנברג: צריך לראות על איזו קבוצת גיל מסתכלים.

מנואל טרכטנברג: בתוך הקבוצה של גילאי 18-20 אין כמעט כלום, וזה מוריד את הממוצע.

מנואל טרכטנברג: לגבי המבנה הניהולי – המלאכה לא תמה, אבל ב-95% היא תמה.

מנואל טרכטנברג: כלומר, יש עדיין בשוליים הרבה מאוד התאמות לעשות, ראה מה שקרה באוניברסיטת תל אביב.

מנואל טרכטנברג: כאשר אתה עושה שינוי תקנוני ושירותי, יש עדיין הרבה מאוד התאמות לעשות, אבל המהלך הגדול מאחורינו.

עינת וילף: אני ארצה לדעת בעתיד, האם יש מסקנות מהמהלך.

זבולון אורלב: אני רוצה לסכם את הישיבה.

זבולון אורלב: הוועדה רשמה לפניה את הדיווח המקיף, המפורט והנרחב של שר החינוך ויו"ר הות"ת באשר לתוכנית הרב שנתית של מערכת ההשכלה הגבוהה.

זבולון אורלב: הוועדה קובעת, כי התוכנית משקפת שינוי חיובי וחשוב במעמדה, תקצובה והתנהלותה של מערכת ההשכלה הגבוהה, ומברכת את השר על הובלת המהלך הזה.

זבולון אורלב: הוועדה תעקוב אחרי ההתמודדות של המל"ג-ות"ת עם האתגרים, כפי שהוצגו על ידי הות"ת, שביניהם יש נושאים מאוד יסודיים ומאוד עקרוניים, ותקיים על כך דיוני מעקב כדי לראות כיצד ניתנים הפתרונות והמענים לאתגרים שצוינו, בכללם מערכת היחסים וההסדרים עם הסטודנטים.

זבולון אורלב: הוועדה סבורה, כי על המל"ג והות"ת לתת את דעתו, ולגבש תוכנית של חיזוק משמעותי למדעי הרוח, שחלקם בחלק מהמוסדות מצויים בסכנת סגירה.

זבולון אורלב: הוועדה רואה חשיבות רבה בקידום נושא זה, ותקיים על כך דיון מיוחד בתיאום עם השר ויו"ר הות"ת, כדי שניתן יהיה להציג תוכנית.

זבולון אורלב: הוועדה מאחלת שנת לימודים אקדמית טובה לכל המוסדות להשכלה גבוהה, לסגל האקדמי ולסטודנטים.

זבולון אורלב: הוועדה רואה במערכת ההשכלה הגבוהה תשתית אנושית הכרחית לחוסן הלאומי בכל מובניו, ורואה חשיבות רבה בהצלחת המערכת הזאת.

זבולון אורלב: תודה רבה לשר.

זבולון אורלב: יישר כוח.

זבולון אורלב: תודה רבה ליו"ר הות"ת.

זבולון אורלב: תודה רבה, הישיבה נעולה.